Бої в Бірчі та околицях — серія нападів УПА на місто Бірча.
Бої в Бірчі та околицях | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Друга світова війна Бої УПА | |||||||
![]() Нарада перед наступом. Третій зліва – курінний Михайло Гальо-«Коник», йому залишилося жити кілька годин. | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() | ![]() | ||||||
Командувачі | |||||||
![]() ![]() | |||||||
Військові сили | |||||||
![]() УПА - Курінь командира Прута чисельність невідома | Військо Польське МО (Міліція Обивательська) |
Загальна ситуація
Після закінчення Другої світової війни, частина західноукраїнських земель: Підляшшя, Холмщина та Лемківщина опинилися за т. зв. «лінією Керзона» в Польській Народній Республіці. Польський комуністичний уряд заводив свої нові порядки, перш за все на східних територіях, які були для нього найнебезпечніші, бо там діяли не тільки відділи українського підпілля, але також і польська підпільна АК та ВіН. Поляки-комуністи хотіли позбутись за всяку ціну українського населення, переселяючи його до УРСР.
Ще перед встановленням офіційних кордонів Польщі 16 серпня 1945 р. польські цивільні установи і народна міліція (Milicja Obywatelska) МО робили зимою і весною напади на українські села, котрі часто супроводжувались грабунками, мордуванням українського населення. Ці напади на українське населення дали поштовх до створення самооборонних відділів СКВ (Самооборонні Кущові Відділи), які і стали зав'язком для пізніше створених сотень Української Повстанської Армії, яка в той час ще не діяла на тій території.
Масова акція виселення почалась в серпні 1945 р. Великі польські військові відділи під проводом більшовицьких спецкомісій по виселенню розташувалися майже в кожному українському селі. Зразу більшовицькі комісари збирали мітинги та вели пропаганду за добровільний виїзд до УРСР. Однак такі заходи не давали бажаних результатів. Бачачи це, більшовицькі агітатори вдалися до терору. Арештами людей, побоями, вбивствами, ґвалтуванням жінок, підпалюванням сіл та грабунком вони намагались зломити опір населення. Почалось насильне виселення людей із сіл. Дуже часто пішки гнали селян на збірні пункти до залізничних станцій. При тому казали підписувати заяви про «добровільне переселення». До терору ВП (Війська Польського) та НКВД долучилось також немало і польське цивільне населення тих сіл, де було мішане населення, або і сусідніх чисто польських сіл , , , Павлокома (українське населення Павлокоми вимордоване 3 березня 1945 року), які помагали в грабуванні українського населення, маючи за собою польське військо.
Протидія депортаціям
Головне Командування УПА та Краєвий Провід Закерзоння дали доручення збройно виступити проти ВП та виселенчих комісій. У підпільному надрайоні «Холодний Яр», який ділився на п'ять районів і до якого входила Перемищина та Бірчанщина, діяли 4 сотні УПА під командуванням курінного «Коника». Були це сотні: «Громенка», «Бурлаки», «Ластівки» та «Барона». Діставши дозвіл від Головного Командування УПА, курінний «Коник» розпочав акцію проти вивезення населення у своєму терені. Знаючи від розвідки про наміри ворога провести виселенчу акцію в селі, сотні УПА допомагали населенню евакуйовуватись в ліси, де селяни спокійно могли перечекати час облави, знаходячись під охороною відділів УПА. Політвиховники УПА переводили по селах збори, вказуючи на злочинність виселенчої акції. Провід Закерзонського Краю видав ряд листівок із закликом до українського населення, щоб не виїздити, а до польського народу і ВП заклики припинити вбивства, підпали та знущання, бо це все використовує Москва, щоб порізнити обидва народи, які є в боротьбі з червоним окупантом. Але коли ці заклики не дали ніяких успіхів, а поляки далі тероризували українське населення, відділи УПА вдарили по ворогові. Було розгромлено ворожі залоги ВП та більшовицькі переселенчі комісії в селах Тисова, Войткова і Жогатин. Висаджено або спалено десятки мостів, заміновано залізничні рейки, знищено телефонні лінії, розкопувано дороги та збудовано барикади.
Від Перемишля до Дубецька було вивезено понад 60 сіл, залишаючи лише по кілька родин поляків, або родин мішаних. Все майно, як живий інвентар, хатня обстановка, збіжжя в стодолах мусило залишитись на місцях. Селянам було дозволено брати лише найнеобхідніші речі. Щоб не дати українського майна у ворожі руки, Командування УПА видало сотням наказ молотити залишене на господарствах збіжжя та збирати його в спеціальних, до того приготованих криївках. Так, сотня Громенка зібрала коло 400—500 метрів пшениці. Надалі Краєвий Провід Закерзоння і Командування УПА дали доручення палити ці українські села, що їх вже виселено, щоб таким способом не дати нагоди полякам спроваджувати колоністів і заселяти їх на спустошені місця. В жовтні 1945 р. було спалено вищезгадані села, залишаючи лише ті хати, в яких залишились мешканці. При кінці жовтня спалено ще 6 польських сіл: Делягува, Сільниця, Тернавка, Бартківка, Лучки та Павлокому, села, які найбільше причинились до грабунків, вбивств та виселення. Лише у самій Павлокомі було вимордовано більш як 324 українців.
В дальшому етапі вивозу українського населення, більшість ВП та більшовицьких виселенчих комісій відійшла в повіти Ярославщини та Сяніччини. Частина ВП та більшовиків заквартирувалась в місті Бірчі та в близьких, вже вивезених селах, щоб ще виловлювати рештки населення, якого не захопила перша фаза вивозу. Щоб не дати полякам закріпитись в терені та продовжувати тероризувати рештки українського населення, Командування УПА вирішило знищити польський бастіон в Бірчі як також і довкільні села та в цей спосіб не дати можливостей квартирування для ВП. Тому, Командир «Коник» запланував однієї ночі вдарити на Бірчу та дооколичні села і викинути звідти польські залоги. До запланованої акції прибув на допомогу з-поза «лінії Керзона» курінь УПА командира «Прута».
Перший напад (21—22 жовтня 1945)
Напад куреня «Прута»
Вночі з 21 на 22 жовтня 1945 року, вдершись до міста, курінь «Прута» спалив 40 будівель, військові казарми, що їх 1940 року побудували більшовики, зруйнував суд, пошту, тюрму, з якої випустив в'язнів, та взяв в полон 7 польських вояків, яких переведено на присілок Буковина села Брижава, що був збірним пунктом куреня, і де полонених на другий день, по пропагандивній розмові та роздачі відозв до Війська Польського та підпільної літератури, відпущено додому.
Залогу міста було розбито. З ворожої сторони близько 150 вбитих та понад 200 поранених. Решта панічно втікала до Перемишля. Власні втрати куреня «Прута» — 4 вбитих і 6 поранених.
Напад сотні «Громенка»
Тієї ж ночі дві сотні курінного «Коника»: сотня «Громенка» і «Барона» виконала акцію на село Кузьмину, а дві інших («Бурлаки» і «Ластівки») на село Гута-Березка та Сівчина. Планована акція на село Кузьмина не була вдалою. Українська розвідка повідомила, що в селі квартирує близько 300 вояків ВП і 40 МО. Сили УПА були понад 200 вояків в сотні «Громенка» та дві чоти сотні сотенного Барона. Чота чотового Бартля із сотні Громенка одержала наказ зліквідувати станицю МО, яка була розташована в мурованому будинку на краю села. Решта відділу мала наскочити на село, де було ВП. Акція мала початись умовленим знаком ракети. Однак польський вартовий під будинком МО помітив відділ чот. «Бартля» та підняв тривогу пострілом. Щоб не дати ворогові зайняти оборонних становищ навколо будинку, чот. «Бартель» атакує не чекаючи на умовлений знак. У цей момент інший відділ УПА, що йшов стрілецьким рядком, був ще на відстані 200—300 метрів від села. Почувши перші стріли сот. «Громенко» скомандував: «Праворуч, бігом руш!» Але застави ВП, сполохані пострілами на станиці МО відкрили сильний вогонь по сотні Громенка, що наступала бігом. Добігши до хат вояки сотні відкрили сильний вогонь по ворогові. В сотні з'явились поранені та вбиті. Вогонь упівців змусив ворога до відступу. Зав'язався рукопашний бій, стрільці палили за собою перші хати. Польські вояки вирвані зі сну вискакували в білизні на двір зі зброєю в руках та відстрілювалися. Та з долішнього кінця села почала надходити полякам допомога. Українські сили замалі і упівці не змогли витримати напору поляків. Повстанці відступили полем до гори в ліс. Ворог почав бити мінометами поперед сотні замикаючи вогнем відступ українцям. Сотник Громенко отримав поранення, він сам не міг йти і повстанці, посуваючись стрибками, тягнули його із собою аж поки не переповзли лінії обстрілу і вже там в повний зріст несли пораненого командира. Дійшовши на збірний пункт під лісом Кічери, передали пораненого для перев'язки. Згодом надійшли рештки бійців сотні.
Перемоги за відділами УПА не було. Ввечері перед нападом, до села Кузьмина прибуло ще близько 200 польських вояків, які боялись квартирувати малою силою, і в цей спосіб зміцнили Гарнізон ВП в селі до 600 людей. Це переважало упівські сили майже потрійно. У цьому бою впав чотовий «Барон» — поручник 1 УД УНА, його тіла з поля бою взяти не вдалося і якого поляки там-таки поховали. У 1946 році висипано там могилу та поставлено хреста. Зі сотні Громенка було 4 вбитих і 9 ранених. Скільки втрат мали поляки не вдалось ствердити, бо вони вбитих відвезли до Перемишля.
Напад сотні «Бурлаки» та «Ластівки»
Тієї ж самої ночі дві сотні сот. «Бурлаки» і «Ластівки» під командою курінного «Коника» виконали акцію на село Гута-Березка і Сівчина, яка упівцям цілком вдалась. Як результат — погромлено ВП та спалено села.
Результати
Посилена боротьба між відділами УПА та Військом Польським і спецвідділами МГБ для виселення українського населення загострила ситуацію в терені дій УПА. Цієї боротьби не вдалось вже приховати і польська преса була змушена про це заговорити. 17-та дивізія ВП, що проводила виселення в Бірщанщині, була майже розбита і відійшла для поповнення до Перемишля. На її місце прибула 9-та дивізія, яка мала остаточно зламати опір УПА на цьому терені. В листопаді 1945 виселено близько 50 сіл глибоко на захід в околиці Динова, Березова та Миргорода. Щоб звузити терен діяльності ВП і не дати йому змоги квартирувати у виселених селах, відділи УПА палять всі вивезені села та приступають до контратаки проти 9-ї дивізії ВП.
Другий напад (29-30 листопада 1945)
Командир «Коник» підготовив другий наступ на Бірчу. Вночі з 29 на 30 листопада 1945 р. почато акцію чотирма сотнями. Зі сходу наступали сотні «Бурлаки» і «Ластівки» на села Нове Село і Корінець, які витисли розквартироване там Військо Польське, спалили села та посунулися в напрямі Бірчі. З північно-західньої сторони сотня «Громенка» (під командою чот. «Бартля»), взяв наступом село Рудавку та викинув квартируюче там ВП, яке навіть не чинило великого спротиву. Село спалили та посунулися в напрямі . Там ВП чинило вже більший опір. Палаючі довкола села і сильна стрілянина з усіх сторін відлякало ВП, яке по короткому опорі відступило до міста. Сотня «Громенка» спалила Бірчу Стару і підійшла до місто. Сотня «Яра», (яку він перебрав після «Барона») підійшла з південної сторони, спалила село та підтягнулася під Бірчу.
У місті ВП забарикадувалося для оборони та било з гармат і мінометів на наступаючі українські сотні. Сотня Громенка наступала далі на місто. Ройовий «Різун» з Камінної Гори обстрілював місто з 82 мм міномета. Та внаслідок браку зв'язку поміж наступаючими сотнями та вогню, який палав довкруги міста, наступ сотень УПА було зупинено і почався відхід. Поляки потерпіли втрати від обстрілу нашим мінометом, та однак зліквідувати цю польську твердиню не вдалося. У сотні Громенка було троє поранених. Наляканий ворог почав укріплювати місто Бірчу, будуючи бункери, копаючи рови та стягаючи підкріплення Війська Польського з Перемишля.
Результати
Невдача під Бірчою не спинила акцій УПА. Так, вночі з 26 на 27 грудня 1945 сотня «Бурлаки» і «Ластівки» виконала наскок на Перемишль, обстрілюючи його з 82 мм міномета, пошкодивши при тому електростанцію, водокачку, та наступом на казарми ВП в Пикуловичах примусила залогу до втечі до Перемишля. В тому часі був там англійський кореспондент, який був свідком наскоку на місто.
За весь час виселенчої акції, курінь УПА під командою курінного «Коника» провів близько ЗО боїв, відплатних акцій та засідок на ВП. Однак невдача під Бірчою не давала спокою командирові «Коникові». Він хотів за всяку ціну знищити цю твердиню ВП, що стояла на залишених українським населенням теренах, які поляки називали «диким полем» і тому спланував третю за черговістю акцію на місто Бірчу.
Третій напад (6-7 січня 1946)
З почату січня курінний «Коник» покликав на відправу чотирьох сотенних свого куреня. Сотню «Громенка» очолив сотенний «Орський», бо сотенний «Громенко» по пораненні ще не був здатний командувати сотнею.
Вернувшись з відправи на присілок Негребки 5 січня 1946, сотенний «Орський» покликав трьох чотових та сотенний почет на відправу. На відправі доручив приготовити залізну порцію харчів для сотні, вичистити зброю, взяти запасну амуніцію, полагодити взуття і уніформу та заготовити на кожний рій по п'ять пляшок нафти. Все це мало бути готовим на другий день, себто 6 січня до обіду. О годині 2-ій по полудні мав бути вимарш сотні.
О год. 2-й 6 січня сотня стояла на збірці готова до вимаршу. Сотенний Орський подав напрям маршу та збірний пункт в присілку Буковина села Брижави, до 15 км відстані. Пролунав наказ відмаршу і сотня стрілецьким рядом рушила в наказаному напрямі, використовуючи закритий терен та залишаючи за собою витоптану в снігу стежку. Близько 6-ї години ввечері сотня прибула на присілок Буковина, де заквартирувала, розмістившись роями по хатах. Населення приготовлялось до свят. Жінки порались біля печей, приготовляючи страви і хоч пограбовані ВП й мали нестачу того, чого треба було б на величні свята, та настрій був веселий, бо люди чулись безпечнішими і не боялись наскоку ВП, коли в селі були відділи УПА.
Стрілецтво по хатах затягнуло пісень-коляд, згадуючи при тім своїх рідних, які певне також десь далеко засідали до Святої Вечері, згадуючи своїх рідних синів.
Близько 7-ї години вечора курінний «Коник» скликав сотенних і чотових. Сотня «Ярого» заквартирувала також в тому самому присілку. На відправі командир «Коник» сказав, що відбудеться акція на Бірчу. Далі, курінний подав план наступу на мапі, вказав відтинки поодиноких сотень, запланував зв'язок з сотнями «Бурлаки» та «Ластівки», подав клички, умовні знаки, оперативні завдання в місті, час наступу і відступу, збірний та санітарний пункти. Збірку сотень назначив на год. 8-му вечора. Повторивши свої завдання, сотенні відійшли до сотень.
О год. 8-й обидві сотні «Орського» та «Яра» зібрались на полі, подалі від хат. Після звіту командиру «Конику», наказано зробити чотирикутник і курінний промовив до стрільців: «Христос Рождається!» , «Славіте Його!» — відповіли стрільці.
Далі командир сказав:
— «Героям Слава!», — відповіли стрільці.У цей Свят-Вечір наша мета — піти у відплатну акцію проти Бірчі, щоб знищити це вороже кубло, яке палить українські села" (показуючи в сторону присілка Ропа, де догорала решта хат), „вбиває невинних людей, старців, жінок і дітей та не дає спокійно відсвяткувати навіть того Свят-Вечора. За ті всі кривди, за пролляту українську кров, за смерть наших упавших героїв, ми сьогодні відплатимо... Замість колядок Рождества Христового, будуть грати наші повстанські кулемети і вибухати гранати. Бірчу мусимо знищити, щоб ворог не мав випадової бази. Тому ми вибрали сьогоднішній Свят-Вечір, бо ворог найменш буде того сподіватись. Ваші сотні будуть наступати із заходу, сотні «Бурлаки» і «Ластівки» зі сходу. Початок акції: год. 1-ша по півночі. В разі, якщо нас завважили б ворожі стежі чи стійки, та заалярмували стрілами, треба бігом вдертися до міста та його опанувати і не дати ворогові зорієнтуватись та зайняти оборонні позиції. Стріляти до тих, хто буде ставити спротив зі зброєю в руках; не можна стріляти до безборонних цивільних людей, не вільно нічого брати зі собою крім зброї і амуніції, виконувати накази своїх командирів, держати зв'язок та передавати точно накази по зв'язку. Сотня «Орського» маршує першою, сотня «Яра», другою. Я йду з сотнею «Орського». «Слава Україні!»
Сотні рушили стрілецьким рядком в приписаному відступі, маршуючи в напрямі Бірчі, яка була віддалена близько 20 км, використовуючи закриття в терені. Недалеко від міста кожна сотня заняла своє призначене місце. Над місто, що лежало в долині віддалене близько 500 метрів, прибула сотня «Орського» (якою раніше командував «Громенко») о год. 2-ій вночі (спізнившись на годину від запланованого). Вояки були змучені п'ятигодинним маршом по засніжених полях та ярах. Сотня підійшла на вихідні становища з північного заходу Бірчі. Наказ по лінії: «П'ять метрів відступу один від другого, не говорити, не брязкати дисками, маршувати мовчки!» На чолі сотні, при першій чоті — (що її перебрав в той час Павленко), бо чотовий «Бартель» захворів, — йшов командир «Коник» та сотенний «Орський», за нею слідувала третя чота, а друга йшла позаду. Чоло сотні посувалося від сторони Нового Села на висоті 333 метрів, наближаючись до міста так, що найближче до міста була перша чота, третя далі, а друга ще дальше від міста. Пролунав постріл. Польські вартові помітили упівців. І майже в той самий час пролунав наказ: «Праворуч, бігом!». Зі стрілецького рядка зробилась розстрільна і повстанці бігом рушили на місто. Ворог відкрив вогонь, але ніхто не заліг, всі бігли щосили, щоб якнайскоріше добігти до перших забудувань. Чоло першої чоти, що було найближче до міста, а з нею командир «Коник», «Орський», «Павленко» та сот. політвиховник «Зорян» увігнались вже під перші будівлі і контратакою випеорли ворожі кулеметні гнізда, запалили хати, та пішли вперед. На лівому крилі горіли будинки, було чути розриви гранат, клекотів бій. З міста ВП било сильним кулеметним вогнем, вибухали гранати, палали будинки. За потоком, що не був замерзлий, було рівненьке як стіл оболоння і до міста від упівського правого крила було близько 150 метрів. Проскочити до міста було тепер неможливо. Поляки відкрили сильний вогонь по українській розстрільній, важкий кулемет з вежі костела бив по повстанських позиціях, передпілля ворог освічував безнастанно ракетами, а міномети били поза повстанську розстрільну в окопи, які ВП викопало для оборони кругом міста. Обидві повстанські чоти залягли та провадили оборонний бій. Зв'язку з першою чотою не було, бо вона ввійшла вглиб міста. Було чути також бій на відтинку сотенного «Яра». Політвиховник «Зорян» і роєвий «Чумак» отримали поранення. Перша чота загналась у місто на бункери, де йшов рукопашний бій.
Розвідка УПА доповіла, що наближалося якесь військо в сторону міста. Знаючи, що це не українці, повстанці були певні, що це йде підмога Військо Польське до Бірчі. Не маючи заднього забезпечення і ще до того, перерваний зв'язок із сотенним «Яром» та не найкращі боєві становища, упівці побоялись оточення надходячим ворогом. Тому дають наказ відступити роями під прикриттям вогню. Змінюючи становища, та прикриваючи вогнем відступ інших роїв, передові частини сотенного «Яра» та «Залізняка» відв'язались від ворога забираючи всіх поранених, і в цей спосіб після двогодинного бою відтягнули обидві чоти. Як пізніше виявилось, наближаюче військо, це справді була група Війська Польського, що квартирувала на присілку Цапури 15 км від Бірчі і почувши стріли, йшла на допомогу польській залозі. Зі збірного пункту обидві чоти сотні «Орського» та ще кілька стрільців з першої чоти, відійшли на присілок Негребки, з якого 6 січня по полудні вийшла сотня «Орського». Невдовзі відступила також і сотня «Яра». Сотні «Бурлаки» і «Ластівки» прибули із запізненням на призначені їм місця і не знаючи нічого про відступ вдарили на Бірчу з протилежного боку. Військо Польське, маючи ворога лише з одної сторони, кинуло всі свої сили проти «Бурлаки» і «Ластівки». Зав'язався бій, який тривав майже до 8-ї ранку, коли обидві сотні, вирвавшись з пів-оточення та переслідувані ворогом, відступили на призначені терени.
Результати
Упівська акція на Бірчу не вдалась та принесла великі людські втрати. Лише із сотні «Орського» було 11 вбитих та 14 поранених, всі майже з першої чоти. Загинули курінний «Коник», сотенний «Орський» (поручник 1 УД УНА, який прийшов на весну 1944 року у відпустку з Дивізії і вже більше до Дивізії не повернувся; був раніше чотовим першої чоти в сотні Громенка, а опісля перебрав сотню в бою під Бірчою), чотовий «Павленко», ройові «Гаєвий» та «Лев», кулеметники та стрільці.
Разом загинуло 23 повстанці, ще 22 було поранено. Найважливішими причинами стали некоординованість початку акції (частина відділів через засніжений терен надто пізно прибули на місце і не було жодної технічної можливості попередити про це іншу частину), польський гарнізон виявився готовий до акції (а це були 1500 польських вояків та рота НКВС, які, крім чисельної переваги, мали можливість використовувати укріплення), повстанцям забракло важкої зброї для штурму укріплень, а згодом і амуніції для продовження бою, що затягнувся.
Підсумки
Попри невдачу у різдвяному бою, УПА продовжувала активну діяльність, захищаючи українське населення. Польській комуністичній владі знадобилося ще більше року, аби придушити український опір. Останнім актом польсько-української війни стала сумнозвісна акція «Вісла» весною 1947 року, під час якої не лише ліквідовано структури українського підпілля на Закерзонні, але й остаточно виселено з цих теренів українське населення.
Через десятки років після описаних подій Бірча знову опинилася в епіцентрі польсько-українських суперечок. Їх причиною стало бажання представників української громади перепоховати загиблих в цьому бою повстанців на цвинтарі, за християнським звичаєм. Могила вояків УПА увійшла до присадибної ділянки мешканця Бірчі Яна Ляшкевича. Він використовував її як пасовище для корів, хоч знав про місце поховання та змінювати нічого не хотів.
Дружина одного із загиблих Анна Карванська-Байляк потратила дев'ять років намагаючись добитися від польської влади дозволу на перепоховання. У 1994 році в канцелярії Перемиського воєводи вона отримала точну відповідь, яка пояснила причини її тривалого поневіряння:
Якби ваш уряд визнав УПА за учасника боротьби за незалежну Україну, поховали б ми їх, ваших повстанців, на нашому військовому цвинтарі в Пикуличах без проблем. Хто має то зробити за вас?.
Історію своєї боротьби Анна Карванська виклала у книжці з промовистою назвою «Україно, визнай». Врешті, у 2000 році повстанців перепоховали на цвинтарі біля Перемишля.
Примітки
- Згідно з Актом відновлення Української Держави
- * Акція «Вісла»: Список виселених сіл та містечок [ 30 липня 2017 у Wayback Machine.]
Джерела
- М. Залізняк, хорунжий УПА. Три акції УПА на Бірчу. Вісті Комбатанта. 1965, — № 2.
- Володимир В'ятрович. Історія з грифом «Секретно»: Різдвяний бій УПА. Бірча, 7 січня 1946 [ 2 жовтня 2021 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Boyi v Birchi ta okolicyah seriya napadiv UPA na misto Bircha Boyi v Birchi ta okolicyahDruga svitova vijna Boyi UPANarada pered nastupom Tretij zliva kurinnij Mihajlo Galo Konik jomu zalishilosya zhiti kilka godin Narada pered nastupom Tretij zliva kurinnij Mihajlo Galo Konik jomu zalishilosya zhiti kilka godin Data 21 zhovtnya 1945 7 sichnya 1946Misce Bircha Polska Narodna RespublikaRezultat Postavleni zavdannya pidrozdilam UPA ne vdalosya dosyagnuti polski komunistichni sili vidbili nastupi StoroniUkrayinska Derzhava Polska Narodna RespublikaKomanduvachiMartin Mizernij Pavlo VacikVijskovi siliUPA Kurin komandira Pruta chiselnist nevidoma Vijsko Polske MO Miliciya Obivatelska UBP Uryad Publichnoyi Bezpeki Bilshovicka pereselencha komisiya Razom chiselnist nevidomaZagalna situaciyaPislya zakinchennya Drugoyi svitovoyi vijni chastina zahidnoukrayinskih zemel Pidlyashshya Holmshina ta Lemkivshina opinilisya za t zv liniyeyu Kerzona v Polskij Narodnij Respublici Polskij komunistichnij uryad zavodiv svoyi novi poryadki persh za vse na shidnih teritoriyah yaki buli dlya nogo najnebezpechnishi bo tam diyali ne tilki viddili ukrayinskogo pidpillya ale takozh i polska pidpilna AK ta ViN Polyaki komunisti hotili pozbutis za vsyaku cinu ukrayinskogo naselennya pereselyayuchi jogo do URSR She pered vstanovlennyam oficijnih kordoniv Polshi 16 serpnya 1945 r polski civilni ustanovi i narodna miliciya Milicja Obywatelska MO robili zimoyu i vesnoyu napadi na ukrayinski sela kotri chasto suprovodzhuvalis grabunkami morduvannyam ukrayinskogo naselennya Ci napadi na ukrayinske naselennya dali poshtovh do stvorennya samooboronnih viddiliv SKV Samooboronni Kushovi Viddili yaki i stali zav yazkom dlya piznishe stvorenih soten Ukrayinskoyi Povstanskoyi Armiyi yaka v toj chas she ne diyala na tij teritoriyi Masova akciya viselennya pochalas v serpni 1945 r Veliki polski vijskovi viddili pid provodom bilshovickih speckomisij po viselennyu roztashuvalisya majzhe v kozhnomu ukrayinskomu seli Zrazu bilshovicki komisari zbirali mitingi ta veli propagandu za dobrovilnij viyizd do URSR Odnak taki zahodi ne davali bazhanih rezultativ Bachachi ce bilshovicki agitatori vdalisya do teroru Areshtami lyudej poboyami vbivstvami gvaltuvannyam zhinok pidpalyuvannyam sil ta grabunkom voni namagalis zlomiti opir naselennya Pochalos nasilne viselennya lyudej iz sil Duzhe chasto pishki gnali selyan na zbirni punkti do zaliznichnih stancij Pri tomu kazali pidpisuvati zayavi pro dobrovilne pereselennya Do teroru VP Vijska Polskogo ta NKVD doluchilos takozh nemalo i polske civilne naselennya tih sil de bulo mishane naselennya abo i susidnih chisto polskih sil Pavlokoma ukrayinske naselennya Pavlokomi vimordovane 3 bereznya 1945 roku yaki pomagali v grabuvanni ukrayinskogo naselennya mayuchi za soboyu polske vijsko Protidiya deportaciyamGolovne Komanduvannya UPA ta Krayevij Provid Zakerzonnya dali doruchennya zbrojno vistupiti proti VP ta viselenchih komisij U pidpilnomu nadrajoni Holodnij Yar yakij dilivsya na p yat rajoniv i do yakogo vhodila Peremishina ta Birchanshina diyali 4 sotni UPA pid komanduvannyam kurinnogo Konika Buli ce sotni Gromenka Burlaki Lastivki ta Barona Distavshi dozvil vid Golovnogo Komanduvannya UPA kurinnij Konik rozpochav akciyu proti vivezennya naselennya u svoyemu tereni Znayuchi vid rozvidki pro namiri voroga provesti viselenchu akciyu v seli sotni UPA dopomagali naselennyu evakujovuvatis v lisi de selyani spokijno mogli perechekati chas oblavi znahodyachis pid ohoronoyu viddiliv UPA Politvihovniki UPA perevodili po selah zbori vkazuyuchi na zlochinnist viselenchoyi akciyi Provid Zakerzonskogo Krayu vidav ryad listivok iz zaklikom do ukrayinskogo naselennya shob ne viyizditi a do polskogo narodu i VP zakliki pripiniti vbivstva pidpali ta znushannya bo ce vse vikoristovuye Moskva shob porizniti obidva narodi yaki ye v borotbi z chervonim okupantom Ale koli ci zakliki ne dali niyakih uspihiv a polyaki dali terorizuvali ukrayinske naselennya viddili UPA vdarili po vorogovi Bulo rozgromleno vorozhi zalogi VP ta bilshovicki pereselenchi komisiyi v selah Tisova Vojtkova i Zhogatin Visadzheno abo spaleno desyatki mostiv zaminovano zaliznichni rejki znisheno telefonni liniyi rozkopuvano dorogi ta zbudovano barikadi Vid Peremishlya do Dubecka bulo vivezeno ponad 60 sil zalishayuchi lishe po kilka rodin polyakiv abo rodin mishanih Vse majno yak zhivij inventar hatnya obstanovka zbizhzhya v stodolah musilo zalishitis na miscyah Selyanam bulo dozvoleno brati lishe najneobhidnishi rechi Shob ne dati ukrayinskogo majna u vorozhi ruki Komanduvannya UPA vidalo sotnyam nakaz molotiti zalishene na gospodarstvah zbizhzhya ta zbirati jogo v specialnih do togo prigotovanih kriyivkah Tak sotnya Gromenka zibrala kolo 400 500 metriv pshenici Nadali Krayevij Provid Zakerzonnya i Komanduvannya UPA dali doruchennya paliti ci ukrayinski sela sho yih vzhe viseleno shob takim sposobom ne dati nagodi polyakam sprovadzhuvati kolonistiv i zaselyati yih na spustosheni miscya V zhovtni 1945 r bulo spaleno vishezgadani sela zalishayuchi lishe ti hati v yakih zalishilis meshkanci Pri kinci zhovtnya spaleno she 6 polskih sil Delyaguva Silnicya Ternavka Bartkivka Luchki ta Pavlokomu sela yaki najbilshe prichinilis do grabunkiv vbivstv ta viselennya Lishe u samij Pavlokomi bulo vimordovano bilsh yak 324 ukrayinciv V dalshomu etapi vivozu ukrayinskogo naselennya bilshist VP ta bilshovickih viselenchih komisij vidijshla v poviti Yaroslavshini ta Syanichchini Chastina VP ta bilshovikiv zakvartiruvalas v misti Birchi ta v blizkih vzhe vivezenih selah shob she vilovlyuvati reshtki naselennya yakogo ne zahopila persha faza vivozu Shob ne dati polyakam zakripitis v tereni ta prodovzhuvati terorizuvati reshtki ukrayinskogo naselennya Komanduvannya UPA virishilo znishiti polskij bastion v Birchi yak takozh i dovkilni sela ta v cej sposib ne dati mozhlivostej kvartiruvannya dlya VP Tomu Komandir Konik zaplanuvav odniyeyi nochi vdariti na Birchu ta dookolichni sela i vikinuti zvidti polski zalogi Do zaplanovanoyi akciyi pribuv na dopomogu z poza liniyi Kerzona kurin UPA komandira Pruta Pershij napad 21 22 zhovtnya 1945 Napad kurenya Pruta Vnochi z 21 na 22 zhovtnya 1945 roku vdershis do mista kurin Pruta spaliv 40 budivel vijskovi kazarmi sho yih 1940 roku pobuduvali bilshoviki zrujnuvav sud poshtu tyurmu z yakoyi vipustiv v yazniv ta vzyav v polon 7 polskih voyakiv yakih perevedeno na prisilok Bukovina sela Brizhava sho buv zbirnim punktom kurenya i de polonenih na drugij den po propagandivnij rozmovi ta rozdachi vidozv do Vijska Polskogo ta pidpilnoyi literaturi vidpusheno dodomu Zalogu mista bulo rozbito Z vorozhoyi storoni blizko 150 vbitih ta ponad 200 poranenih Reshta panichno vtikala do Peremishlya Vlasni vtrati kurenya Pruta 4 vbitih i 6 poranenih Napad sotni Gromenka Tiyeyi zh nochi dvi sotni kurinnogo Konika sotnya Gromenka i Barona vikonala akciyu na selo Kuzminu a dvi inshih Burlaki i Lastivki na selo Guta Berezka ta Sivchina Planovana akciya na selo Kuzmina ne bula vdaloyu Ukrayinska rozvidka povidomila sho v seli kvartiruye blizko 300 voyakiv VP i 40 MO Sili UPA buli ponad 200 voyakiv v sotni Gromenka ta dvi choti sotni sotennogo Barona Chota chotovogo Bartlya iz sotni Gromenka oderzhala nakaz zlikviduvati stanicyu MO yaka bula roztashovana v murovanomu budinku na krayu sela Reshta viddilu mala naskochiti na selo de bulo VP Akciya mala pochatis umovlenim znakom raketi Odnak polskij vartovij pid budinkom MO pomitiv viddil chot Bartlya ta pidnyav trivogu postrilom Shob ne dati vorogovi zajnyati oboronnih stanovish navkolo budinku chot Bartel atakuye ne chekayuchi na umovlenij znak U cej moment inshij viddil UPA sho jshov strileckim ryadkom buv she na vidstani 200 300 metriv vid sela Pochuvshi pershi strili sot Gromenko skomanduvav Pravoruch bigom rush Ale zastavi VP spolohani postrilami na stanici MO vidkrili silnij vogon po sotni Gromenka sho nastupala bigom Dobigshi do hat voyaki sotni vidkrili silnij vogon po vorogovi V sotni z yavilis poraneni ta vbiti Vogon upivciv zmusiv voroga do vidstupu Zav yazavsya rukopashnij bij strilci palili za soboyu pershi hati Polski voyaki virvani zi snu viskakuvali v bilizni na dvir zi zbroyeyu v rukah ta vidstrilyuvalisya Ta z dolishnogo kincya sela pochala nadhoditi polyakam dopomoga Ukrayinski sili zamali i upivci ne zmogli vitrimati naporu polyakiv Povstanci vidstupili polem do gori v lis Vorog pochav biti minometami popered sotni zamikayuchi vognem vidstup ukrayincyam Sotnik Gromenko otrimav poranennya vin sam ne mig jti i povstanci posuvayuchis stribkami tyagnuli jogo iz soboyu azh poki ne perepovzli liniyi obstrilu i vzhe tam v povnij zrist nesli poranenogo komandira Dijshovshi na zbirnij punkt pid lisom Kicheri peredali poranenogo dlya perev yazki Zgodom nadijshli reshtki bijciv sotni Peremogi za viddilami UPA ne bulo Vvecheri pered napadom do sela Kuzmina pribulo she blizko 200 polskih voyakiv yaki boyalis kvartiruvati maloyu siloyu i v cej sposib zmicnili Garnizon VP v seli do 600 lyudej Ce perevazhalo upivski sili majzhe potrijno U comu boyu vpav chotovij Baron poruchnik 1 UD UNA jogo tila z polya boyu vzyati ne vdalosya i yakogo polyaki tam taki pohovali U 1946 roci visipano tam mogilu ta postavleno hresta Zi sotni Gromenka bulo 4 vbitih i 9 ranenih Skilki vtrat mali polyaki ne vdalos stverditi bo voni vbitih vidvezli do Peremishlya Napad sotni Burlaki ta Lastivki Tiyeyi zh samoyi nochi dvi sotni sot Burlaki i Lastivki pid komandoyu kurinnogo Konika vikonali akciyu na selo Guta Berezka i Sivchina yaka upivcyam cilkom vdalas Yak rezultat pogromleno VP ta spaleno sela Rezultati Posilena borotba mizh viddilami UPA ta Vijskom Polskim i specviddilami MGB dlya viselennya ukrayinskogo naselennya zagostrila situaciyu v tereni dij UPA Ciyeyi borotbi ne vdalos vzhe prihovati i polska presa bula zmushena pro ce zagovoriti 17 ta diviziya VP sho provodila viselennya v Birshanshini bula majzhe rozbita i vidijshla dlya popovnennya do Peremishlya Na yiyi misce pribula 9 ta diviziya yaka mala ostatochno zlamati opir UPA na comu tereni V listopadi 1945 viseleno blizko 50 sil gliboko na zahid v okolici Dinova Berezova ta Mirgoroda Shob zvuziti teren diyalnosti VP i ne dati jomu zmogi kvartiruvati u viselenih selah viddili UPA palyat vsi vivezeni sela ta pristupayut do kontrataki proti 9 yi diviziyi VP Drugij napad 29 30 listopada 1945 Ukrayinski povstanci gotuyutsya do nastupu na Birchu Komandir Konik pidgotoviv drugij nastup na Birchu Vnochi z 29 na 30 listopada 1945 r pochato akciyu chotirma sotnyami Zi shodu nastupali sotni Burlaki i Lastivki na sela Nove Selo i Korinec yaki vitisli rozkvartirovane tam Vijsko Polske spalili sela ta posunulisya v napryami Birchi Z pivnichno zahidnoyi storoni sotnya Gromenka pid komandoyu chot Bartlya vzyav nastupom selo Rudavku ta vikinuv kvartiruyuche tam VP yake navit ne chinilo velikogo sprotivu Selo spalili ta posunulisya v napryami Tam VP chinilo vzhe bilshij opir Palayuchi dovkola sela i silna strilyanina z usih storin vidlyakalo VP yake po korotkomu opori vidstupilo do mista Sotnya Gromenka spalila Birchu Staru i pidijshla do misto Sotnya Yara yaku vin perebrav pislya Barona pidijshla z pivdennoyi storoni spalila selo ta pidtyagnulasya pid Birchu U misti VP zabarikaduvalosya dlya oboroni ta bilo z garmat i minometiv na nastupayuchi ukrayinski sotni Sotnya Gromenka nastupala dali na misto Rojovij Rizun z Kaminnoyi Gori obstrilyuvav misto z 82 mm minometa Ta vnaslidok braku zv yazku pomizh nastupayuchimi sotnyami ta vognyu yakij palav dovkrugi mista nastup soten UPA bulo zupineno i pochavsya vidhid Polyaki poterpili vtrati vid obstrilu nashim minometom ta odnak zlikviduvati cyu polsku tverdinyu ne vdalosya U sotni Gromenka bulo troye poranenih Nalyakanij vorog pochav ukriplyuvati misto Birchu buduyuchi bunkeri kopayuchi rovi ta styagayuchi pidkriplennya Vijska Polskogo z Peremishlya Rezultati Nevdacha pid Birchoyu ne spinila akcij UPA Tak vnochi z 26 na 27 grudnya 1945 sotnya Burlaki i Lastivki vikonala naskok na Peremishl obstrilyuyuchi jogo z 82 mm minometa poshkodivshi pri tomu elektrostanciyu vodokachku ta nastupom na kazarmi VP v Pikulovichah primusila zalogu do vtechi do Peremishlya V tomu chasi buv tam anglijskij korespondent yakij buv svidkom naskoku na misto Za ves chas viselenchoyi akciyi kurin UPA pid komandoyu kurinnogo Konika proviv blizko ZO boyiv vidplatnih akcij ta zasidok na VP Odnak nevdacha pid Birchoyu ne davala spokoyu komandirovi Konikovi Vin hotiv za vsyaku cinu znishiti cyu tverdinyu VP sho stoyala na zalishenih ukrayinskim naselennyam terenah yaki polyaki nazivali dikim polem i tomu splanuvav tretyu za chergovistyu akciyu na misto Birchu Tretij napad 6 7 sichnya 1946 Z pochatu sichnya kurinnij Konik poklikav na vidpravu chotiroh sotennih svogo kurenya Sotnyu Gromenka ocholiv sotennij Orskij bo sotennij Gromenko po poranenni she ne buv zdatnij komanduvati sotneyu Vernuvshis z vidpravi na prisilok Negrebki 5 sichnya 1946 sotennij Orskij poklikav troh chotovih ta sotennij pochet na vidpravu Na vidpravi doruchiv prigotoviti zaliznu porciyu harchiv dlya sotni vichistiti zbroyu vzyati zapasnu amuniciyu polagoditi vzuttya i uniformu ta zagotoviti na kozhnij rij po p yat plyashok nafti Vse ce malo buti gotovim na drugij den sebto 6 sichnya do obidu O godini 2 ij po poludni mav buti vimarsh sotni O god 2 j 6 sichnya sotnya stoyala na zbirci gotova do vimarshu Sotennij Orskij podav napryam marshu ta zbirnij punkt v prisilku Bukovina sela Brizhavi do 15 km vidstani Prolunav nakaz vidmarshu i sotnya strileckim ryadom rushila v nakazanomu napryami vikoristovuyuchi zakritij teren ta zalishayuchi za soboyu vitoptanu v snigu stezhku Blizko 6 yi godini vvecheri sotnya pribula na prisilok Bukovina de zakvartiruvala rozmistivshis royami po hatah Naselennya prigotovlyalos do svyat Zhinki poralis bilya pechej prigotovlyayuchi stravi i hoch pograbovani VP j mali nestachu togo chogo treba bulo b na velichni svyata ta nastrij buv veselij bo lyudi chulis bezpechnishimi i ne boyalis naskoku VP koli v seli buli viddili UPA Strilectvo po hatah zatyagnulo pisen kolyad zgaduyuchi pri tim svoyih ridnih yaki pevne takozh des daleko zasidali do Svyatoyi Vecheri zgaduyuchi svoyih ridnih siniv Blizko 7 yi godini vechora kurinnij Konik sklikav sotennih i chotovih Sotnya Yarogo zakvartiruvala takozh v tomu samomu prisilku Na vidpravi komandir Konik skazav sho vidbudetsya akciya na Birchu Dali kurinnij podav plan nastupu na mapi vkazav vidtinki poodinokih soten zaplanuvav zv yazok z sotnyami Burlaki ta Lastivki podav klichki umovni znaki operativni zavdannya v misti chas nastupu i vidstupu zbirnij ta sanitarnij punkti Zbirku soten naznachiv na god 8 mu vechora Povtorivshi svoyi zavdannya sotenni vidijshli do soten O god 8 j obidvi sotni Orskogo ta Yara zibralis na poli podali vid hat Pislya zvitu komandiru Koniku nakazano zrobiti chotirikutnik i kurinnij promoviv do strilciv Hristos Rozhdayetsya Slavite Jogo vidpovili strilci Dali komandir skazav U cej Svyat Vechir nasha meta piti u vidplatnu akciyu proti Birchi shob znishiti ce vorozhe kublo yake palit ukrayinski sela pokazuyuchi v storonu prisilka Ropa de dogorala reshta hat vbivaye nevinnih lyudej starciv zhinok i ditej ta ne daye spokijno vidsvyatkuvati navit togo Svyat Vechora Za ti vsi krivdi za prollyatu ukrayinsku krov za smert nashih upavshih geroyiv mi sogodni vidplatimo Zamist kolyadok Rozhdestva Hristovogo budut grati nashi povstanski kulemeti i vibuhati granati Birchu musimo znishiti shob vorog ne mav vipadovoyi bazi Tomu mi vibrali sogodnishnij Svyat Vechir bo vorog najmensh bude togo spodivatis Vashi sotni budut nastupati iz zahodu sotni Burlaki i Lastivki zi shodu Pochatok akciyi god 1 sha po pivnochi V razi yaksho nas zavvazhili b vorozhi stezhi chi stijki ta zaalyarmuvali strilami treba bigom vdertisya do mista ta jogo opanuvati i ne dati vorogovi zoriyentuvatis ta zajnyati oboronni poziciyi Strilyati do tih hto bude staviti sprotiv zi zbroyeyu v rukah ne mozhna strilyati do bezboronnih civilnih lyudej ne vilno nichogo brati zi soboyu krim zbroyi i amuniciyi vikonuvati nakazi svoyih komandiriv derzhati zv yazok ta peredavati tochno nakazi po zv yazku Sotnya Orskogo marshuye pershoyu sotnya Yara drugoyu Ya jdu z sotneyu Orskogo Slava Ukrayini Geroyam Slava vidpovili strilci Sotni rushili strileckim ryadkom v pripisanomu vidstupi marshuyuchi v napryami Birchi yaka bula viddalena blizko 20 km vikoristovuyuchi zakrittya v tereni Nedaleko vid mista kozhna sotnya zanyala svoye priznachene misce Nad misto sho lezhalo v dolini viddalene blizko 500 metriv pribula sotnya Orskogo yakoyu ranishe komanduvav Gromenko o god 2 ij vnochi spiznivshis na godinu vid zaplanovanogo Voyaki buli zmucheni p yatigodinnim marshom po zasnizhenih polyah ta yarah Sotnya pidijshla na vihidni stanovisha z pivnichnogo zahodu Birchi Nakaz po liniyi P yat metriv vidstupu odin vid drugogo ne govoriti ne bryazkati diskami marshuvati movchki Na choli sotni pri pershij choti sho yiyi perebrav v toj chas Pavlenko bo chotovij Bartel zahvoriv jshov komandir Konik ta sotennij Orskij za neyu sliduvala tretya chota a druga jshla pozadu Cholo sotni posuvalosya vid storoni Novogo Sela na visoti 333 metriv nablizhayuchis do mista tak sho najblizhche do mista bula persha chota tretya dali a druga she dalshe vid mista Prolunav postril Polski vartovi pomitili upivciv I majzhe v toj samij chas prolunav nakaz Pravoruch bigom Zi strileckogo ryadka zrobilas rozstrilna i povstanci bigom rushili na misto Vorog vidkriv vogon ale nihto ne zalig vsi bigli shosili shob yaknajskorishe dobigti do pershih zabuduvan Cholo pershoyi choti sho bulo najblizhche do mista a z neyu komandir Konik Orskij Pavlenko ta sot politvihovnik Zoryan uvignalis vzhe pid pershi budivli i kontratakoyu vipeorli vorozhi kulemetni gnizda zapalili hati ta pishli vpered Na livomu krili gorili budinki bulo chuti rozrivi granat klekotiv bij Z mista VP bilo silnim kulemetnim vognem vibuhali granati palali budinki Za potokom sho ne buv zamerzlij bulo rivnenke yak stil obolonnya i do mista vid upivskogo pravogo krila bulo blizko 150 metriv Proskochiti do mista bulo teper nemozhlivo Polyaki vidkrili silnij vogon po ukrayinskij rozstrilnij vazhkij kulemet z vezhi kostela biv po povstanskih poziciyah peredpillya vorog osvichuvav beznastanno raketami a minometi bili poza povstansku rozstrilnu v okopi yaki VP vikopalo dlya oboroni krugom mista Obidvi povstanski choti zalyagli ta provadili oboronnij bij Zv yazku z pershoyu chotoyu ne bulo bo vona vvijshla vglib mista Bulo chuti takozh bij na vidtinku sotennogo Yara Politvihovnik Zoryan i royevij Chumak otrimali poranennya Persha chota zagnalas u misto na bunkeri de jshov rukopashnij bij Rozvidka UPA dopovila sho nablizhalosya yakes vijsko v storonu mista Znayuchi sho ce ne ukrayinci povstanci buli pevni sho ce jde pidmoga Vijsko Polske do Birchi Ne mayuchi zadnogo zabezpechennya i she do togo perervanij zv yazok iz sotennim Yarom ta ne najkrashi boyevi stanovisha upivci poboyalis otochennya nadhodyachim vorogom Tomu dayut nakaz vidstupiti royami pid prikrittyam vognyu Zminyuyuchi stanovisha ta prikrivayuchi vognem vidstup inshih royiv peredovi chastini sotennogo Yara ta Zaliznyaka vidv yazalis vid voroga zabirayuchi vsih poranenih i v cej sposib pislya dvogodinnogo boyu vidtyagnuli obidvi choti Yak piznishe viyavilos nablizhayuche vijsko ce spravdi bula grupa Vijska Polskogo sho kvartiruvala na prisilku Capuri 15 km vid Birchi i pochuvshi strili jshla na dopomogu polskij zalozi Zi zbirnogo punktu obidvi choti sotni Orskogo ta she kilka strilciv z pershoyi choti vidijshli na prisilok Negrebki z yakogo 6 sichnya po poludni vijshla sotnya Orskogo Nevdovzi vidstupila takozh i sotnya Yara Sotni Burlaki i Lastivki pribuli iz zapiznennyam na priznacheni yim miscya i ne znayuchi nichogo pro vidstup vdarili na Birchu z protilezhnogo boku Vijsko Polske mayuchi voroga lishe z odnoyi storoni kinulo vsi svoyi sili proti Burlaki i Lastivki Zav yazavsya bij yakij trivav majzhe do 8 yi ranku koli obidvi sotni virvavshis z piv otochennya ta peresliduvani vorogom vidstupili na priznacheni tereni Rezultati Upivska akciya na Birchu ne vdalas ta prinesla veliki lyudski vtrati Lishe iz sotni Orskogo bulo 11 vbitih ta 14 poranenih vsi majzhe z pershoyi choti Zaginuli kurinnij Konik sotennij Orskij poruchnik 1 UD UNA yakij prijshov na vesnu 1944 roku u vidpustku z Diviziyi i vzhe bilshe do Diviziyi ne povernuvsya buv ranishe chotovim pershoyi choti v sotni Gromenka a opislya perebrav sotnyu v boyu pid Birchoyu chotovij Pavlenko rojovi Gayevij ta Lev kulemetniki ta strilci Razom zaginulo 23 povstanci she 22 bulo poraneno Najvazhlivishimi prichinami stali nekoordinovanist pochatku akciyi chastina viddiliv cherez zasnizhenij teren nadto pizno pribuli na misce i ne bulo zhodnoyi tehnichnoyi mozhlivosti poperediti pro ce inshu chastinu polskij garnizon viyavivsya gotovij do akciyi a ce buli 1500 polskih voyakiv ta rota NKVS yaki krim chiselnoyi perevagi mali mozhlivist vikoristovuvati ukriplennya povstancyam zabraklo vazhkoyi zbroyi dlya shturmu ukriplen a zgodom i amuniciyi dlya prodovzhennya boyu sho zatyagnuvsya PidsumkiPopri nevdachu u rizdvyanomu boyu UPA prodovzhuvala aktivnu diyalnist zahishayuchi ukrayinske naselennya Polskij komunistichnij vladi znadobilosya she bilshe roku abi pridushiti ukrayinskij opir Ostannim aktom polsko ukrayinskoyi vijni stala sumnozvisna akciya Visla vesnoyu 1947 roku pid chas yakoyi ne lishe likvidovano strukturi ukrayinskogo pidpillya na Zakerzonni ale j ostatochno viseleno z cih tereniv ukrayinske naselennya Cherez desyatki rokiv pislya opisanih podij Bircha znovu opinilasya v epicentri polsko ukrayinskih superechok Yih prichinoyu stalo bazhannya predstavnikiv ukrayinskoyi gromadi perepohovati zagiblih v comu boyu povstanciv na cvintari za hristiyanskim zvichayem Mogila voyakiv UPA uvijshla do prisadibnoyi dilyanki meshkancya Birchi Yana Lyashkevicha Vin vikoristovuvav yiyi yak pasovishe dlya koriv hoch znav pro misce pohovannya ta zminyuvati nichogo ne hotiv Druzhina odnogo iz zagiblih Anna Karvanska Bajlyak potratila dev yat rokiv namagayuchis dobitisya vid polskoyi vladi dozvolu na perepohovannya U 1994 roci v kancelyariyi Peremiskogo voyevodi vona otrimala tochnu vidpovid yaka poyasnila prichini yiyi trivalogo poneviryannya Yakbi vash uryad viznav UPA za uchasnika borotbi za nezalezhnu Ukrayinu pohovali b mi yih vashih povstanciv na nashomu vijskovomu cvintari v Pikulichah bez problem Hto maye to zrobiti za vas Istoriyu svoyeyi borotbi Anna Karvanska viklala u knizhci z promovistoyu nazvoyu Ukrayino viznaj Vreshti u 2000 roci povstanciv perepohovali na cvintari bilya Peremishlya PrimitkiZgidno z Aktom vidnovlennya Ukrayinskoyi Derzhavi Akciya Visla Spisok viselenih sil ta mistechok 30 lipnya 2017 u Wayback Machine DzherelaM Zaliznyak horunzhij UPA Tri akciyi UPA na Birchu Visti Kombatanta 1965 2 Volodimir V yatrovich Istoriya z grifom Sekretno Rizdvyanij bij UPA Bircha 7 sichnya 1946 2 zhovtnya 2021 u Wayback Machine