Чистяко́ве — місто в Горлівському районі Донецької області, центр Чистяківської міської територіальної громади.
Чистякове | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Область | Донецька область | ||||||||
Район | Горлівський район | ||||||||
Громада | Чистяківська міська громада | ||||||||
Засноване | 1778 | ||||||||
Колишня назва | Олексіївка, Олексієве-Леонове, Чистякове, Торез | ||||||||
Статус міста | з 1932 року | ||||||||
Населення | ▼ 55 511 (01.01.2017) | ||||||||
Площа | 83.5 км² | ||||||||
Густота населення | 664.8 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 86600-86690 | ||||||||
Телефонний код | +380-6254 | ||||||||
Координати | H G O | ||||||||
Висота над рівнем моря | 262 м | ||||||||
Водойма | р. Орлова, р. Севастьянівка, о. Кар'єр | ||||||||
Назва мешканців | чистякі́вець чистякі́вці чистякі́вці | ||||||||
Міста-побратими | м. Салломін, Торез (Франція) | ||||||||
День міста | остання неділя серпня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Торез | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- фізична | 56,6 км | ||||||||
- залізницею | 121 км | ||||||||
- автошляхами | 70 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- фізична | 648 км | ||||||||
- залізницею | 793 км | ||||||||
- автошляхами | 770 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | Чистяковська (у 2014 р. — Торезька) міська рада ухвалила рішення про саморозпуск у зв'язку з окупацією міста | ||||||||
|
З липня 2014 року місто фактично контролюється російською окупаційною адміністрацією, включене Верховною Радою України до складу тимчасово окупованих територій України.
Місто засновано у 1770-х роках як слобода під назвою Олексіївка (з 1840 — Олексієве-Леонове, з 1868 до 1964 — Чистякове, з 1964 до 2016 — Торез), яка входила до складу Таганрозького округу Області Війська Донського (Російська імперія). Початок кам'яновугільної промисловості у Чистяковому припадає на 1860-ті роки, її значне зростання на 1900-ті і пізніше на 1930-ті роки.
Історія
XVIII—XIX століття
Населений пункт був утворений в 1778 році як невелике поселення біля злиття річок Севастянівки й Орлової (басейн Міуса) кріпаками-втікачами з різних губерній. До 1800 року в слободі Олексіївка, заснованій генерал-лейтенантом С. Леоновим проживало 225 чоловік.
Станом на 1873 рік у слободі Олексієве-Леонове-Чистякове Андріївської волості Міуського (пізніше — Таганрізького) округу Області Війська Донського мешкало 1570 осіб, налічувалось 214 дворових господарств й 3 окремих будинки, 77 плугів, 190 коней, 320 пар волів, 1124 вівці.
Із 60-х років XIX століття — центр видобутку кам'яного вугілля. З другої половини XIX століття поселення носило назву Чистякове за прізвищем власника помістя — Таганрозького купця Чистякова.
У 1875 році частину землі разом з садибою Чистякова придбав харківський купець 1-ї гільдії О. К. Алчевський. У 1877 році О. К. Алчевський разом з поміщиком Іловайським був засновником Олексіївського гірничопромислового акціонерного товариства (ОГПО) і передав суспільству як пай ряд своїх придбань, в тому числі і маєток в Чистяковому. Тоді працювали шахти «Наклонна» і «Галерея». ОГПО з 1907 року перейменовано в «Надія». У 1909 році в Чистяковському гірському районі видобули 4 700 тис. пудів вугілля, у 1916 році — 76 800 тис. пудів вугілля.
За переписом 1897 року кількість мешканців зросла до 2335 осіб (1175 чоловічої статі та 1160 — жіночої), з яких 2334 — православної віри.
У 1901 році було розпочато будівництво залізниці від ст. Дебальцеве до ст. Іловайське, яка пройшла в 3-х кілометрах від Чистякового та вступила в експлуатацію в 1904 році. Будівництво гілки Чистяково-Бесчинська було розпочато в 1907 році і через два роки закінчено.
Пуск в експлуатацію цієї магістралі сприяв бурхливому будівництву нових шахт і підвищення видобутку вугілля в районі. У ці роки в Чистяковому були побудовані шахти Ново-Олександрівка та Московсько-Донецьке гірське товариство, а також з'явилися приватні шахти Дронова, Кошелева, Гольдштейна, Зелькіна, Коновалова, Попова, Когана, Бродського, Воскресенського, Леонова, Філонова, Крештаповіча, Чередниченко, Кольберга і багато інших.
ХХ століття
Лютнева революція 1905 року стала поштовхом до активних дій робітничого та гірняцького населення Чистякового. На початку березня 1905 року на більшості шахт пройшли масові мітинги, на яких було обрано рудничні комітети, які були оголошені народною владою.
Визвольні змагання
У 1916 році в поселенні почала діяти Чистяковська рада робітничих депутатів, яка разом з рудкомами здійснювала робочий контроль за виробництвом і розподілом продукції. В кінці травня 1917 року за Раді робітничих депутатів і ряді рудничних комітетів були створені технічні, контрольні продовольчі комісії, які домагалися забезпечення нормальної роботи шахт і безперебійного постачання продовольства.
Становлення окупаційної радянської влади у 1917-1918 роках викликало опір частини населення, організації «контрреволюціонерів» (часто спільно з козаками) діяли в багатьох районах Донбасу. З 16 грудня 1917 року до 10 січня 1918 року Чистякове було під владою донських козаків. Навесні 1918 того контроль над Донецьким басейном взяла Українська Держава Гетьмана Скоропадського, а з боку Дону готувався до наступу козацький отаман Краснов. Чистякове знову було захоплено козаками, а в кінці грудня 1919 року окуповане військами Першої Кінної Армії.
Радянський період
3 квітня 1920 року Чистякове стало повітовим центром, в 1924 році — центром Чистяковського району, для керівництва промисловістю району були створені кущові управління.
У березні 1932 районний центр Чистякове отримав, ранг міста обласного підпорядкування. У його склад увійшли селища шахт Червона Зірка, № 2, 7, 9-10, 27, імені Л. І. Лутугіна, імені Кисельова, залізничних станцій Чистякове, Дронове і Воскресенська.
У 1934 році було закінчено будівництво аероклубу Тсоавіахіму зі злітно-посадковою смугою. Вивчення авіаційної науки і техніки почалося з організації планерного гуртка, потім з'явилися . Більшість випускників аероклубу під час ІІ світової війни стали військовими льотчиками.
У 1935–1939 роках були пущені в експлуатацію ще 3 великі шахти: № 7-біс, 10-біс і 17-біс.
Станом на 1 січня 1941 року населення міста (включаючи населені пункти району) становило 59997 осіб.
У 1940-x роках утворено 3 районних ради міста Чистякового (ліквідовані в 1959 році):
З 1941 по 1943 роки місто знаходилося під окупацією країн нацистського блоку.
15 липня 1964 року Чистякове перейменовано на Торез на честь генерального секретаря Французької комуністичної партії Моріса Тореза.
ХХІ століття
Війна на сході України
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell3TDFSdmNtVjZYMjlyZFhCaGRITnBlV0ZmTWpBeE5DNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RWRzl5WlhwZmIydDFjR0YwYzJsNVlWOHlNREUwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У результаті війни на сході України та російської інтервенції місто з червня 2014 року окуповане терористичною організацією «Донецька народна республіка» та ЗС РФ. У зв'язку з еміграцією населення на територію, що підконтрольна українській владі, та до Росії, чисельність мешканців міста скоротилася.
У Торезі набув розвитку колабораціоністський рух серед місцевого населення — створені «органи правопорядку ДНР», окупаційна «адміністрація міста», призначений «військовий комендант», організовані «поліція», «податкова служба», «пенсійний фонд», «служба з надзвичайних ситуацій», «органи соціального захисту» та ін. Переважна кількість службовців органів законної влади після окупації продовжили працювати на посадах, що утворені терористичною організацією «ДНР».
З серпня 2014 року в місті з перебоями працює мобільний зв'язок, не функціонують установи українських банків та їх банкомати, поштові відділення ПАТ «Укрпошта». У листопаді 2014 року з території міста тимчасово евакуйовані владні установи та офіційні правоохоронні органи України, припинена виплата пенсій, заробітних плат та соціальної допомоги.
24 вересня 2015 року на військовому полігоні біля Тореза під час влаштованих окупантами «танкових змаганнях» стався вибух, у результаті якого були загиблі та постраждалі з числа глядачів.
З 22 травня 2016 року на підставі постанови Верховної Ради України місту повернули історичну назву Чистякове.
У ході адміністративно-територіальної реформи в Україні розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. № 710-р місто включено як адміністративний центр до Чистяковської міської громади.
Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX Чистякове та населені пункти Чистяківської міської громади включені до утвореного Горлівського району Донецької області.
Демографія
Зміни населення | ||
---|---|---|
Рік | Населення | Зміна |
1923 | 1095 | — |
1926 | 1936 | +76.8% |
1939 | 49 451 | +2454.3% |
1956 | 78 000 | +57.7% |
1959 | 91 549 | +17.4% |
1970 | 92 897 | +1.5% |
1979 | 87 209 | −6.1% |
1989 | 88 049 | +1.0% |
2001 | 72 346 | −17.8% |
2005 | 66 446 | −8.2% |
2010 | 60 032 | −9.7% |
2014 | 56 993 | −5.1% |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekprTDFSdmNtVjZYMUpOTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxVWIzSmxlbDlTVFM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Станом на 01.01.2010 р. чисельність наявного населення м. Чистякове (разом з підпорядкованими населеними пунктами) становила 82,9 тис. ос. У порівнянні з січнем 2009 р. вона зменшилася на 813 осіб.
У 2009 році народилося 770 осіб. Померло 1605 ос., у тому числі дітей у віці до 1 року — 13. Природний спад населення в 2009 році становив 835 ос. Кількість шлюбів в 2009 році було 505, кількість розлучень — 261.
Основним чинником скорочення чисельності населення залишається його природне зменшення (в 2009 р. Перевищення кількості померлих над кількістю народжених у 2,1 рази). Протягом 2009 року спостерігалося міграційний приріст населення. Прибулих на територію міста було на 21 людину більше, ніж вибуло.
Кількість прибулих на постійне проживання зменшилася на 1,1 %, вибулих — зменшилося на 20,2 % в порівнянні з міграційним рухом 2008.
Національний склад населення Чистяковської міськради за переписом 2001 року
чисельність | частка, % | |
українці | 48 807 | 50,8 |
росіяни | 43 354 | 45,1 |
білоруси | 1 230 | 1,3 |
татари | 1 222 | 1,3 |
вірмени | 227 | 0,2 |
греки | 141 | 0,1 |
За даними перепису 2001 року населення міста становило 72745 осіб, із них 17,03 % зазначили рідною мову українську, 81,83 %— російську, 0,18 %— білоруську, 0,11 %— вірменську, 0,03 %— молдовську, 0,01 %— болгарську та грецьку, а також німецьку, угорську, гагаузьку, польську, румунську та єврейську мови.
Транспорт та телекомунікації
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkptTDBGMmRHOHRkRzl5WlhvdWFuQm5Mekl5TUhCNExVRjJkRzh0ZEc5eVpYb3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcyTDFOb1lXdG9kR0ZmVUhKdmFISmxjMTlEYUhsemRHbGhhMjkyWlY5VmEzSmhhVzVsTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxVGFHRnJhSFJoWDFCeWIyaHlaWE5mUTJoNWMzUnBZV3R2ZG1WZlZXdHlZV2x1WlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Чистякове розташоване на автодорозі Н21 Старобільськ—Луганськ—Хрустальний—Донецьк, має розгалужену мережу зовнішнього та внутрішнього сполучення. В місті працює 18 маршрутів громадського (автомобільного) транспорту. Тісні транспортні зв'язки з розташованими поблизу містами Сніжним і Шахтарськом. З автовокзалу (вул. Поповича) до окупації у 2014 році здійснювалися постійні рейси до Харкова, Слов'янська, Дніпра, Запоріжжя, Бердянська, Маріуполя. Після окупації, з 2014 року збереглися пасажирські перевезення з містами окупованої частини Донбасу (Сніжним, Шахтарськом, Донецьком, Луганськом, Хрестівкою, Амвросієвкою), окупованої АР Крим (через територію РФ) та містами Росії (Ростов-на-Дону, Таганрог, Москва тощо).
Міський автобусний транспорт
Маршрути Чистяковського автобуса:
- 1 «Залізничний вокзал — ЦЗФ Кіселевська»
- 2 «Мікрорайон № 3 — ЦЗФ Кіселевська»
- 3 «ЦЗФ Кіселевська — Селище ш-ти Лісова»
- 4 «Мікрорайон № 3 — Селище ш-ти ім. Кіселєва»
- 5 «Мікрорайон № 3 — Селище ш-ти Донецька»
- 7 «Мікрорайон № 3 — вул. Тульська»
- 8 «Автостанція — вул Крупської»
- 8-А «Мікрорайон № 3 — вул. Крупської»
- 9 «Автостанція — вул. Крупської — ЦЗФ Кіселевська»
- 10-А «Мікрорайон № 3 — Міська лікарня № 5 — Залізничний вокзал»
- 10-Б «Мікрорайон № 3 — Міський цвинтар — Залізничний вокзал»
- 12 «Автостанція — Селище ш-ти 7-біс»
- 23 «Автостанція — Шахтоуправління Волинське»
- 26 «Автостанція — Селище ш-ти Лісова»
- 26-А «Автостанція — Клуб шахти № 3-біс»
- 27 «Мікрорайон № 3 — Селище ш-ти Об'єднана»
- 30 «Автостанція — Шахтоуправління Торезьке»
- 31 «Автостанція — с. Петрівське»
Залізничний транспорт
Залізничні вокзали:
- Торез (вул. Вокзальна)
- Розсипне (смт Розсипне)
- Пелагіївка (смт Пелагіївка)
Залізничні станції та зупинні пункти:
- станція Дронове
- станція Воскресенська
- З.п. 33 км.
Міські служби таксі
- «Астра», «Пакард», «Форсаж», «Альянс».
Телекомунікації
Телебачення:
- Телевізійний канал «TTV»;
- Чистяковська телевежа (належить Концерну РРТ);
- Мережа кабельного телебачення ТРК «Сіріус»
Зв'язок та інтернет:
- в місті до 2015 року працювали мережі всіх операторів мобільного зв'язку; з 2016 року — працює зв'язок ПАТ «МТС Україна» та утвореного «ДНР» оператора «Фенікс»;
- Чистяковський цех зв'язку (послуги електрозв'язку та високошвидкісного інтернету); з 2017 року мережі електрозв'язку та Інтернет на території міста відімкнені від мереж ПАТ «Укртелеком»;
- Вузол виробничо-технологічного зв'язку ДП «Торезантрацит» (послуги місцевого електрозв'язку);
- декілька Інтернет-провайдерів.
Населені пункти Чистяковської міської ради
Економіка і фінанси
За 2012 рік підприємствами міста реалізовано товарів на суму 1363,9 млн. ₴ (з них у вугільній галузі — 1202,2 млн. ₴). Обсяг реалізованих послуг в 2012 році підприємствами та установами м. Чистякового становить 33420,2 тис. ₴. Товарообіг — 287 млн. ₴.
Промисловість
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcxTHpVd0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSTFKVVF4SlRneUpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3hKVVF4SlRneEpVUXhKVGd3TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwMU1DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM0TDAxaGVXRnJiM1p6YTJsNUxYUnZjbVY2TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxTllYbGhhMjkyYzJ0cGVTMTBiM0psZWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
На території міста розташовані та до окупації міста функціонували 18 промислових підприємств. В економіці міста були представлені всі галузі індустріального краю: машинобудування, кольорова металургія, деревообробна, харчова промисловість, виробництво будматеріалів. Вугільна промисловість є пріоритетною галуззю в місті, її представляють державне підприємство «Торезантрацит», 3 шахти і збагачувальна фабрика приватної форми власності. У структурі промислової продукції міста вугільна галузь займає близько 80 %.
Серед провідних підприємств міста (до 2014 року) можна виділити такі:
- Державне підприємство «Торезантрацит», яке є керуючою компанією таких підприємств: ВО «Шахта Прогрес», ВО «Шахтоуправління ім. Л. І. Лутугіна», ВО «Шахтоуправління Волинське», ВО "Центральна збагачувальна фабрика «Торезька», ВО «Ремонтно-механічний завод».
- Завод залізобетонного шахтного кріплення (ЗБШК)
- Електротехнічний завод
- Збагачувальна фабрика «Червона зірка» (ПАТ)
- ЗАТ «Центральна збагачувальна фабрика „Донецька“»
- ПАТ «Торезька харчосмакова фабрика»
- ПАТ «Тормаш» (машинобудівний завод)
- Шахта «Тера» (ТОВ «Вуглересурс»)
- ТОВ «Торезький завод наплавочних твердих сплавів» (кольорова металургія)
- Торезький кар'єр (ПАТ)
- ВАТ фірма «Карбід» (кольорова металургія)
- ДВАТ «Торезьке шахтопрохідне управління з буріння стволів та свердловин» (в стадії ліквідації)
- Підприємство ВК № 28
- Шахтарська дирекція з ліквідації шахт ДП «Донвуглереструктуризація», розташована в м. Чистяковому.
Мікрорайони та частини міста
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4TDBOb2VYTjBhV0ZyYjNabFgyMWhjQzVxY0djdk1qVXdjSGd0UTJoNWMzUnBZV3R2ZG1WZmJXRndMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- Центр міста (вулиці: Піонерська, Ніколаєва, Енгельса, Сизранцева, 50 років СРСР, Пушкіна, пров. Арсенальний, пр. Гагаріна, б-р Ілліча та ін.)
- Мікрорайони № 1, 2, 3, 4 (вул. Енгельса, Громова)
- Південна Група («Шанхай», вул. Широка, Кірова, Івана Франка, Севастопольська, Котовського)
- Центральне селище (вул. Леніна, Чайковського, Бородіна, Ціолковського, Короленка)
- Мікрорайон «30 років Перемоги» (розм. — «Квартал»)
- Селище шахти № 7 (вул. Залізнична, 20 річниці Жовтня, Сеченова, Котляревського, Чорноморська).
- Червона Зірка (вул. Бірлевої, Кіма, Менжинського, Шостакової)
- Житловий массив (вул. Вишинського, Миру, Космонавтів, Кошового, Лесі Українки, Молодіжна)
- Лутугінський пагорб (сел. шахти ім. Лутугіна, вул. Свободи, Трудова, Профспілкова, Крупської, Тельмана)
- Сімнадцята (сел. шахти «Донецька») (просп. Гагаріна, Недобера, Жуковського, Панаса Мирного, Олімпійська)
- ЖД (від рос. — залізниця) (вул. Вокзальна, Камінська, 9 січня, Деповська, пров. Паровозний, Поштовий).
- Дев'ята (сел. колишньої шахти № 9-10 «Об'єднана») (вул. П'ятницького, Алмазна, Маяковського, Заньковецької, Сиваченка)
- П'ятихатки (Максимова Балка)
Центральне селище
«Центральне селище» (рос. Центральный посёлок, розмовне — «ЦП») — історична частина міста Чистякове, розташована на його південному сході. Є одним із перших централізованих утворень на території Чистякового. До 1932 року (коли Чистякове отримало статус міста) Центральне селище виконувало роль інфраструктурного центру Чистякового і прилеглих шахтних селищ.
Міська інфраструктура
Телебачення та преса:
- Студія телебачення (Канал «TTV») (працює з 1992 р.)
- Чистяковська міська газета «Гірник» (заснована в 1929 році, з червня 2014 року газета не виходить друком у зв'язку з окупацією міста)
- Газета (заснована в 2012 році, з липня 2014 року газета не виходить друком у зв'язку з окупацією міста)
- Газета «ЭВМ-информ» (виходила з початку 1990-х років до 2007 року).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUxTHlWRU1DVkJSU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0UXkwbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFqY3VhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNWQlJTVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1TVTRReTBsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWpjdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5qTDFCaGNtdGZiMlpmVm1samRHOXllU1V5UTE5RGFIbHpkR2xoYTI5MlpTNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RVR0Z5YTE5dlpsOVdhV04wYjNKNUpUSkRYME5vZVhOMGFXRnJiM1psTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRpTHlWRU1DVTVNQ1ZFTUNWQ015VkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE5DVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDTUM1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVUXdKVGt3SlVRd0pVSXpKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVReEpUZzBKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkRKVVF3SlVJd0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Освіта:
- Навчально-консультативний центр НТУ «ХПІ» (Мікрорайон 2)
- Факультет Харківського інституту економіки та менеджменту (б-р Ілліча) — з 2014 р. не функціонує у зв'язку з окупацією міста
- Академічний коледж Донецького державного університету управління (вул. Піонерська)
- Медичне училище (4-й мікрорайон)
- ВПТУ ім. О. Стаханова (вул. Леніна)
- Професійний ліцей (вул. Бірлевої)
- Гірничий технікум ім. А. Ф. Засядька (вул. Шестакової)
- НКЦ Донбаської державної машинобудівної академії (вул. Шестакової)
- Палац дитячої та юнацької творчості «Юність» (вул. Піонерська)
- КУ «Дитяча та юнацька спортивна школа» (вул. Енгельса)
- Станція юних техніків (вул. Миру)
- Гуманітарна гімназія ()
- 15 середніх шкіл
- 16 дошкільних закладів
Медична сфера:
- КУ «Центр первинної медико-санітарної допомоги» (вул. 50 років СРСР) у складі: — Амбулаторій № 1, 5 (вул. 50 років СРСР); — Амбулаторії № 2 (вул. Т.Бірлевої) — Амбулаторії № 3 (вул. Леніна) — Амбулаторії № 4 (вул. Інтернаціональна) — Амбулаторії № 6 (вул. Курська) — Амбулаторії № 7 (вул. Ніколаєва)
- Чистяковська центральна міська лікарня (мікрорайон-4)
- Центральна консультативна поліклініка для дорослих ЦМЛ (вул. Ніколаєва)
- Центральна поліклініка для дітей ЦМЛ (вул. Ніколаєва)
- Пологове відділення та сімейний центр ЦМЛ (мікрорайон-4)
- Чистяковська міськлікарня № 2 (вул. П.Ангеліної)
- Чистяковська міськлікарня № 5 (вул. 50 років СРСР)
- Чистяковська міська станція швидкої допомоги (мікрорайон-4)
Міська система охорони здоров'я працює в єдиному медичному просторі, функціонує 4 міжрайонних відділення (урологічне, офтальмологічне, отоларингологічне та регіональний перинатальний центр).
Заклади культури:
- Централізована бібліотечна система у складі 7 бібліотек
- 4 клубні заклади (ПК ім. Маяковського, БК ім. Кірова, Клуб «Комсомолець», клуб шахти «Прогрес»)
- 3 громадські музеї
- на обліку знаходиться 32 пам'ятника культури та історії.
Маркети та супермаркети:
- Супермаркет «АТБ-маркет» (мікрорайон-1) — з 2014 р. не функціонує у зв'язку з окупацією міста
- Супермаркет «АТБ-маркет» (пр. Гагаріна, зуп. «Музей») — з 2014 р. не функціонує у зв'язку з окупацією міста
- Супермаркет «АТБ-маркет» (мікр. «30 р. Перемоги») — з 2014 р. не функціонує у зв'язку з окупацією міста
- Супермаркет «Кураж» (мікрорайон-1)
- Маркет «Гастроном» (вул. Енгельса)
- Маркет «Україна» (вул. Кринична)
- Маркет «Брусниця» (мікр. «30 р. Перемоги»)
- ТЦ «Кулінарія» (б-р Ілліча)
- ТЦ «7 квартал» (одяг, меблі, книги, оптика та ін.) (вул. Ніколаєва)
- Центральний універмаг (б-р Ілліча).
Розваги:
- Басейн «Art-pool» (вул. Ніколаєва)
- Стадіон «Комсомолець» (вул. Ніколаєва)
- Кінотеатр «Art-tema» (б-р Ілліча)
- Ресторанно-розважальний центр «Шалена Ніч» (пров. Арсенальний) — з 2014 р. не функціонує у зв'язку з окупацією міста
- Ресторан «Україна» (б-р Ілліча)
- Нічний клуб та ресторан «Максимум» (вул. Енгельса)
- Кафе «Алекс» (вул. Леніна)
- Кафе «555» (вул. Піонерська)
- Кафе «Українська кухня» (пр. Гагаріна)
- Ресторан та лаундж-бар «Бульвар» (б-р Ілліча)
- Луна-парк «Art-land» (вул. Піонерська)
- та інші.
Офіційні органи влади та місцевого самоврядування (не функціонують з 2014 р. у зв'язку з окупацією міста)
Органи місцевого самоврядування:
- Міська рада (вул. Піонерська, 3)
- Пелагіївська селищна рада (м. Чистякове, смт Пелагіївка, вул. Молодіжна, 10)
- Розсипненська селищна рада (м. Чистякове, смт Розсипне, вул. Чекістів, 9)
- Управління юстиції (вул. Енгельса, 90)
- Відділ РАЦС (пр. Гагаріна, 25-А)
- Управління праці та соціального захисту населення (вул. Сизранцева, 76)
Правоохоронні органи:
- МВ ГУМВС (ГУНП) України в Донецькій області (вул. Енгельса, 126)
- МРВ СБУ (вул. Дзержинського, 1)
- Відділ ДСНС України в Донецькій області (вул. Енгельса, 132)
- Міський суд Донецької області (вул. Пушкіна, 15)
- Прокуратура м. Тореза (вул. Пушкіна, 17) — ліквідована, як самостійний орган в ході реформи Прокуратури України
- Відділ Кримінально-виконавчої інспекції (пр. Гагаріна, 2)
Інші установи:
- Державна податкова інспекція (вул. Ніколаєва, 40)
- Управління Пенсійного фонду України (бульвар Ілліча, 8)
- Міський Центр зайнятості (бульвар Ілліча, 8)
Визначні місця, пам'ятки та події
У місті Чистяковому Донецької області на обліку перебуває 32 пам'ятки історії та монументального мистецтва.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00THlWRU1DVkJPQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TlNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1TVTRRaTBsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWpjdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1ZCT0NWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE5TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0UWkwbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFqY3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Див. Список культових споруд м. Чистякового
- Монумент піонерам-випробувальникам вугільного комбайну «Донбас» є візитівкою Чистякового. Встановлений біля зуп. «Музей» на просп. Гагаріна.
- Пам'ятник В. Ульянову (Леніну) — встановлений у 1959 році на Центральному майдані міста (підлягає демонтажу відповідно до вимог Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки»).
- Меморіал полеглим героям ІІ Світової війни — знаходиться на перетині вулиць Енгельса та Піонерської.
- Пам'ятник російському (радянському) поетові В. Маяковському встановлений на однойменному майдані на перетині вулиць Піонерської, Сизранцева та бульвару Ілліча.
- Каплиця св. Георгія Переможця в пам'ять загиблих шахтарів та ліквідаторів Аварії на ЧАЕС. Побудована в 2005 році, належить Московському патріархату (УПЦ).
- Монументи Вітчизні-Матері (в пам'ять про Героїв ІІ Світової війни): перший встановлений в 1960-ті роки на перетині вул. Горбачова та просп. Гагаріна (сел. Сімнадцята), другий — на вул. Леніна, біля школи № 4.
- Меморіальна дошка пам'яті жертв Голодомору 1932—1933 років (встановлена у 2006 році на адміністративній будівлі № 8 по бульвару Ілліча).
- Чистяковська телевежа (1960-і р.р.).
На честь міста Чистякове названі топоніми: вул. Чистяківська та пров. Чистяківський у м. Києві, вул. Торезька у с. Велика Шишівка (Шахтарський район) та вул. Торезька у місті Чистяковому.
Працює меморіальний музей засновника стаханівського руху О. Г. Стаханова.
Кімната-музей Моріса Тореза та дружби міст-побратимів Тореза і Соломіна (Франція) діє у Палаці дитячої та юнацької творчості «Юність» (вул. Піонерська).
17 липня 2014 року неподалік Чистякового сталася авіакатастрофа «Боїнга 777» Малайзійських авіаліній.
Відомі люди
В Чистякове народилися або жили:
- Добриков Іван Андрійович (1922—1944) — радянський військовий, учасник другої світової війни.
- Косенко Юрій Хрисанфович (1914—1943) — радянський військовий льотчик, учасник другої світової війни.
- Тимченко Віра Андріївна (1941) — заслужена артистка України, режисерка-постановниця Чернігівського обласного академічного українського музично-драматичного театру ім. Т. Шевченка (період з 1988 по 2021 рр.).
- Житніков Ярослав (1982—2016) — лейтенант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Яловцов Максим (Регбіст) (1990—2022) — чемпіон України 2021 року з греплінгу. Бронзовий призер чемпіонату Європи-2020 з бразильського джиу-джитсу, майстер спорту з панкратіону та фрі-файту. Учасник російсько-української війни.
- Щербіна Максим (1991—2012) — український футзаліст. Колишній воротар «Урагану» та ФК «ЛТК».
- Дрозденко Олексій Митрофанович — футболіст та тренер. Колишній захисник ФК «Шахтар» (Донецьк), майстер спорту СРСР (1964), заслужений тренер України (1997).
- Портной Артем — український хокеїст. Захісник хокейних команд: «Дніпро» Херсон, «Білий Барс» та ХК «БСФК».
- Москвін Станіслав — український театральний актор, народний артист України.
- Зажирєй Олександр — заслужений діяч мистецтв України. Автор пісень для багатьох українських артистів, серед яких — Алла Кудлай, Іво Бобул, Ленара Османова, Квартет «Гетьман» та інші.
- Хоркін Дмитро — заслужений артист України, диктор, теле- та радіоведучий.
- Веремейчик Роман — український музикант, вокаліст, фронтмен групи «Lumiere». Фіналист другого сезону музичного шоу-проекту X-Фактор.
- Синявський Богдан — актор відомого харківського театру — «Театр 19». Український музикант, вокаліст групи «Dостоевсkий FM». Учасник російсько-української війни.
- Бахарєв Роман — український музикант, вокаліст, лідер рок-гурту «Bahroma».
- Томасян Сурен — музикант, більш відомий як Mama13. Популярний саунд-продюсер, гітарист, автор та сольний виконавець. Учасник команди Івана Дорна —"dornabanda".
Фотогалерея
-
- Копри Шахти «Прогрес»
-
Стадіон «Комсомолець» -
Центральний універмаг (б-р Ілліча) -
Кінотеатр «Art-Tema» -
Перехрестя вул. Ніколаєва і пр. Гагаріна -
Будинок Торезької ради -
Торезька гуманітарна гімназія -
Вокзал станції Торез -
Селище шахти "Червона Зірка"
Див. також
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2017 року (PDF(zip))
- рос. дореф. Списокъ населенныхъ мѣстъ Области Войска Донскаго по переписи 1873 года. Изданъ Областнымъ войска Донскаго Статистическимъ Комитетомъ, подъ редакціею секретаря комитета А.Савельева. Новочеркаскъ. 1875 г. — 275 с., (стор. 232)
- Населенные места Российской империи в 500 и более жителей с указанием всего наличного в них населения и числа жителей преобладающих вероисповеданий : по данным первой всеобщей переписи населения 1897 г. / Под ред. Н. А. Тройницкого — С.-Пб. : Типография «Общественная польза»: [паровая типолитография Н. Л. Ныркина], 1905. — С. 1-48. — X, 270, 120 с.(рос. дореф.)
- telegraf.com.ua. На полигоне под Торезом взорвался танк боевиков "ДНР". Телеграф (ru-RU) . Процитовано 29 листопада 2017.
- Розпорядження КМУ від 12 червня 2020 р. № 710-р.
- Постанова ВРУ "Про утворення і ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX.
- 1 апреля 1956[недоступне посилання]
- http://media.ukr-info.net/smi/view_article.cgi?sid=47&nid=3487&aid=37976
- Національний склад та рідна мова населення Донецької області. Розподіл постійного населення за найбільш численними національностями та рідною мовою по міськрадах та районах. Архів оригіналу за 27 листопада 2012. Процитовано 27 листопада 2012.
- . Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 23 грудня 2021.
- З 2014 року підприємства, установи та організації, які не зареєстровані у встановленому законом порядку на території України (підконтрольній уряду території), визнані такими, що здійснюють діяльність поза правовим полем України
Джерела
- Чистякове — Інформаційно-пізнавальний портал | Донецька область у складі УРСР (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Донецька область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970. — 992 с.)
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Василь Пірко // Донецьк: Укр. центр, 1998. — 124 с.
- [[https://web.archive.org/web/20161220045322/http://www.ukrlit.vn.ua/lib/lavriv/1.html Архівовано 20 грудень 2016 у Wayback Machine.] Петро Лаврів. Моя земля — земля моїх батьків. Донецьк, Український культурологічний центр, Донецьк: Донецьке обласне Товариство української мови ім. Т. Г. Шевченка, РВП «Лебідь». 1995. 64 с.]
- Пірко В. О. Заселення Донеччини у XVI—XVIII ст. (короткий історичний нарис і уривки з джерел) / Український культурологічний центр. — Донецьк: Східний видавничий дім, 2003. — 180 с.
- Петро Лаврів. Історія південно-східної України. Львів. «Слово», 1992. 152с.
- Алфьоров М. А. Урбанізаційні процеси в Україні в 1945—1991 рр: Монографія/ М. А. Алфьоров — Донецьк: Донецьке відділення НТШ ім. Шевченка, ТОВ «Східний видавничий дім» 2012. — 552 с.
- Алфьоров М. А. Міграційні процеси та їх вплив на соціально-економічний розвиток Донбасу (1939—1959 рр.): монографія / М. А. Алфьоров; Укр. культурол. центр, Донец. від-ня Наук. т-ва ім. Шевченка. — Донецьк, 2008. — 192 c.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Чистякове |
- Провідний сайт міста
- Сайт міста
- Донбаська широта // Укр. тиждень, № 1-2, 15 січня 2010
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Chistyako ve misto v Gorlivskomu rajoni Doneckoyi oblasti centr Chistyakivskoyi miskoyi teritorialnoyi gromadi ChistyakoveGerb Chistyakovogo Prapor ChistyakovogoCentr mista perehrestya vul Pionerskoyi ta Nikolayeva Osnovni daniKrayina UkrayinaOblast Donecka oblastRajon Gorlivskij rajonGromada Chistyakivska miska gromadaZasnovane 1778Kolishnya nazva Oleksiyivka Oleksiyeve Leonove Chistyakove TorezStatus mista z 1932 rokuNaselennya 55 511 01 01 2017 Plosha 83 5 km Gustota naselennya 664 8 osib km Poshtovi indeksi 86600 86690Telefonnij kod 380 6254Koordinati 48 02 01 pn sh 38 37 17 sh d H G OVisota nad rivnem morya 262 mVodojma r Orlova r Sevastyanivka o Kar yerNazva meshkanciv chistyaki vec chistyaki vci chistyaki vciMista pobratimi m Sallomin Torez Franciya Den mista ostannya nedilya serpnyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya TorezDo obl resp centru fizichna 56 6 km zalizniceyu 121 km avtoshlyahami 70 kmDo Kiyeva fizichna 648 km zalizniceyu 793 km avtoshlyahami 770 kmMiska vladaAdresa Chistyakovska u 2014 r Torezka miska rada uhvalila rishennya pro samorozpusk u zv yazku z okupaciyeyu mistaChistyakove u Vikishovishi KartaChistyakoveChistyakove Z lipnya 2014 roku misto faktichno kontrolyuyetsya rosijskoyu okupacijnoyu administraciyeyu vklyuchene Verhovnoyu Radoyu Ukrayini do skladu timchasovo okupovanih teritorij Ukrayini Misto zasnovano u 1770 h rokah yak sloboda pid nazvoyu Oleksiyivka z 1840 Oleksiyeve Leonove z 1868 do 1964 Chistyakove z 1964 do 2016 Torez yaka vhodila do skladu Taganrozkogo okrugu Oblasti Vijska Donskogo Rosijska imperiya Pochatok kam yanovugilnoyi promislovosti u Chistyakovomu pripadaye na 1860 ti roki yiyi znachne zrostannya na 1900 ti i piznishe na 1930 ti roki IstoriyaXVIII XIX stolittya Naselenij punkt buv utvorenij v 1778 roci yak nevelike poselennya bilya zlittya richok Sevastyanivki j Orlovoyi basejn Miusa kripakami vtikachami z riznih gubernij Do 1800 roku v slobodi Oleksiyivka zasnovanij general lejtenantom S Leonovim prozhivalo 225 cholovik Stanom na 1873 rik u slobodi Oleksiyeve Leonove Chistyakove Andriyivskoyi volosti Miuskogo piznishe Taganrizkogo okrugu Oblasti Vijska Donskogo meshkalo 1570 osib nalichuvalos 214 dvorovih gospodarstv j 3 okremih budinki 77 plugiv 190 konej 320 par voliv 1124 vivci Iz 60 h rokiv XIX stolittya centr vidobutku kam yanogo vugillya Z drugoyi polovini XIX stolittya poselennya nosilo nazvu Chistyakove za prizvishem vlasnika pomistya Taganrozkogo kupcya Chistyakova U 1875 roci chastinu zemli razom z sadiboyu Chistyakova pridbav harkivskij kupec 1 yi gildiyi O K Alchevskij U 1877 roci O K Alchevskij razom z pomishikom Ilovajskim buv zasnovnikom Oleksiyivskogo girnichopromislovogo akcionernogo tovaristva OGPO i peredav suspilstvu yak paj ryad svoyih pridban v tomu chisli i mayetok v Chistyakovomu Todi pracyuvali shahti Naklonna i Galereya OGPO z 1907 roku perejmenovano v Nadiya U 1909 roci v Chistyakovskomu girskomu rajoni vidobuli 4 700 tis pudiv vugillya u 1916 roci 76 800 tis pudiv vugillya Za perepisom 1897 roku kilkist meshkanciv zrosla do 2335 osib 1175 cholovichoyi stati ta 1160 zhinochoyi z yakih 2334 pravoslavnoyi viri U 1901 roci bulo rozpochato budivnictvo zaliznici vid st Debalceve do st Ilovajske yaka projshla v 3 h kilometrah vid Chistyakovogo ta vstupila v ekspluataciyu v 1904 roci Budivnictvo gilki Chistyakovo Beschinska bulo rozpochato v 1907 roci i cherez dva roki zakincheno Pusk v ekspluataciyu ciyeyi magistrali spriyav burhlivomu budivnictvu novih shaht i pidvishennya vidobutku vugillya v rajoni U ci roki v Chistyakovomu buli pobudovani shahti Novo Oleksandrivka ta Moskovsko Donecke girske tovaristvo a takozh z yavilisya privatni shahti Dronova Kosheleva Goldshtejna Zelkina Konovalova Popova Kogana Brodskogo Voskresenskogo Leonova Filonova Kreshtapovicha Cherednichenko Kolberga i bagato inshih HH stolittya Lyutneva revolyuciya 1905 roku stala poshtovhom do aktivnih dij robitnichogo ta girnyackogo naselennya Chistyakovogo Na pochatku bereznya 1905 roku na bilshosti shaht projshli masovi mitingi na yakih bulo obrano rudnichni komiteti yaki buli ogolosheni narodnoyu vladoyu Vizvolni zmagannya U 1916 roci v poselenni pochala diyati Chistyakovska rada robitnichih deputativ yaka razom z rudkomami zdijsnyuvala robochij kontrol za virobnictvom i rozpodilom produkciyi V kinci travnya 1917 roku za Radi robitnichih deputativ i ryadi rudnichnih komitetiv buli stvoreni tehnichni kontrolni prodovolchi komisiyi yaki domagalisya zabezpechennya normalnoyi roboti shaht i bezperebijnogo postachannya prodovolstva Stanovlennya okupacijnoyi radyanskoyi vladi u 1917 1918 rokah viklikalo opir chastini naselennya organizaciyi kontrrevolyucioneriv chasto spilno z kozakami diyali v bagatoh rajonah Donbasu Z 16 grudnya 1917 roku do 10 sichnya 1918 roku Chistyakove bulo pid vladoyu donskih kozakiv Navesni 1918 togo kontrol nad Doneckim basejnom vzyala Ukrayinska Derzhava Getmana Skoropadskogo a z boku Donu gotuvavsya do nastupu kozackij otaman Krasnov Chistyakove znovu bulo zahopleno kozakami a v kinci grudnya 1919 roku okupovane vijskami Pershoyi Kinnoyi Armiyi Radyanskij period 3 kvitnya 1920 roku Chistyakove stalo povitovim centrom v 1924 roci centrom Chistyakovskogo rajonu dlya kerivnictva promislovistyu rajonu buli stvoreni kushovi upravlinnya U berezni 1932 rajonnij centr Chistyakove otrimav rang mista oblasnogo pidporyadkuvannya U jogo sklad uvijshli selisha shaht Chervona Zirka 2 7 9 10 27 imeni L I Lutugina imeni Kiselova zaliznichnih stancij Chistyakove Dronove i Voskresenska U 1934 roci bulo zakincheno budivnictvo aeroklubu Tsoaviahimu zi zlitno posadkovoyu smugoyu Vivchennya aviacijnoyi nauki i tehniki pochalosya z organizaciyi planernogo gurtka potim z yavilisya Bilshist vipusknikiv aeroklubu pid chas II svitovoyi vijni stali vijskovimi lotchikami U 1935 1939 rokah buli pusheni v ekspluataciyu she 3 veliki shahti 7 bis 10 bis i 17 bis Stanom na 1 sichnya 1941 roku naselennya mista vklyuchayuchi naseleni punkti rajonu stanovilo 59997 osib U 1940 x rokah utvoreno 3 rajonnih radi mista Chistyakovogo likvidovani v 1959 roci Chervona Zirka Pivdenna Grupa Stanciya Chistyakove Z 1941 po 1943 roki misto znahodilosya pid okupaciyeyu krayin nacistskogo bloku 15 lipnya 1964 roku Chistyakove perejmenovano na Torez na chest generalnogo sekretarya Francuzkoyi komunistichnoyi partiyi Morisa Toreza HHI stolittya Vijna na shodi Ukrayini Nezakonni zbrojni formuvannya pl Lenina 13 zhovtnya 2014 roku Dokladnishe Vijna na shodi Ukrayini ta Boyi pid Snizhnim 2014 U rezultati vijni na shodi Ukrayini ta rosijskoyi intervenciyi misto z chervnya 2014 roku okupovane teroristichnoyu organizaciyeyu Donecka narodna respublika ta ZS RF U zv yazku z emigraciyeyu naselennya na teritoriyu sho pidkontrolna ukrayinskij vladi ta do Rosiyi chiselnist meshkanciv mista skorotilasya U Torezi nabuv rozvitku kolaboracionistskij ruh sered miscevogo naselennya stvoreni organi pravoporyadku DNR okupacijna administraciya mista priznachenij vijskovij komendant organizovani policiya podatkova sluzhba pensijnij fond sluzhba z nadzvichajnih situacij organi socialnogo zahistu ta in Perevazhna kilkist sluzhbovciv organiv zakonnoyi vladi pislya okupaciyi prodovzhili pracyuvati na posadah sho utvoreni teroristichnoyu organizaciyeyu DNR Z serpnya 2014 roku v misti z pereboyami pracyuye mobilnij zv yazok ne funkcionuyut ustanovi ukrayinskih bankiv ta yih bankomati poshtovi viddilennya PAT Ukrposhta U listopadi 2014 roku z teritoriyi mista timchasovo evakujovani vladni ustanovi ta oficijni pravoohoronni organi Ukrayini pripinena viplata pensij zarobitnih plat ta socialnoyi dopomogi 24 veresnya 2015 roku na vijskovomu poligoni bilya Toreza pid chas vlashtovanih okupantami tankovih zmagannyah stavsya vibuh u rezultati yakogo buli zagibli ta postrazhdali z chisla glyadachiv Z 22 travnya 2016 roku na pidstavi postanovi Verhovnoyi Radi Ukrayini mistu povernuli istorichnu nazvu Chistyakove U hodi administrativno teritorialnoyi reformi v Ukrayini rozporyadzhennyam Kabinetu Ministriv Ukrayini vid 12 chervnya 2020 r 710 r misto vklyucheno yak administrativnij centr do Chistyakovskoyi miskoyi gromadi Postanovoyu Verhovnoyi Radi Ukrayini Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Chistyakove ta naseleni punkti Chistyakivskoyi miskoyi gromadi vklyucheni do utvorenogo Gorlivskogo rajonu Doneckoyi oblasti DemografiyaZmini naselennyaRik Naselennya Zmina1923 1095 1926 1936 76 8 1939 49 451 2454 3 1956 78 000 57 7 1959 91 549 17 4 1970 92 897 1 5 1979 87 209 6 1 1989 88 049 1 0 2001 72 346 17 8 2005 66 446 8 2 2010 60 032 9 7 2014 56 993 5 1 Monument Batkivshini Materi Stanom na 01 01 2010 r chiselnist nayavnogo naselennya m Chistyakove razom z pidporyadkovanimi naselenimi punktami stanovila 82 9 tis os U porivnyanni z sichnem 2009 r vona zmenshilasya na 813 osib U 2009 roci narodilosya 770 osib Pomerlo 1605 os u tomu chisli ditej u vici do 1 roku 13 Prirodnij spad naselennya v 2009 roci stanoviv 835 os Kilkist shlyubiv v 2009 roci bulo 505 kilkist rozluchen 261 Osnovnim chinnikom skorochennya chiselnosti naselennya zalishayetsya jogo prirodne zmenshennya v 2009 r Perevishennya kilkosti pomerlih nad kilkistyu narodzhenih u 2 1 razi Protyagom 2009 roku sposterigalosya migracijnij pririst naselennya Pribulih na teritoriyu mista bulo na 21 lyudinu bilshe nizh vibulo Kilkist pribulih na postijne prozhivannya zmenshilasya na 1 1 vibulih zmenshilosya na 20 2 v porivnyanni z migracijnim ruhom 2008 Nacionalnij sklad naselennya Chistyakovskoyi miskradi za perepisom 2001 roku chiselnist chastka ukrayinci 48 807 50 8rosiyani 43 354 45 1bilorusi 1 230 1 3tatari 1 222 1 3virmeni 227 0 2greki 141 0 1 Za danimi perepisu 2001 roku naselennya mista stanovilo 72745 osib iz nih 17 03 zaznachili ridnoyu movu ukrayinsku 81 83 rosijsku 0 18 bilorusku 0 11 virmensku 0 03 moldovsku 0 01 bolgarsku ta grecku a takozh nimecku ugorsku gagauzku polsku rumunsku ta yevrejsku movi Transport ta telekomunikaciyiAvtovokzal vul Popovicha Vid na mikrorajoni 3 4 ta shahtu Progres Chistyakove roztashovane na avtodorozi N21 Starobilsk Lugansk Hrustalnij Doneck maye rozgaluzhenu merezhu zovnishnogo ta vnutrishnogo spoluchennya V misti pracyuye 18 marshrutiv gromadskogo avtomobilnogo transportu Tisni transportni zv yazki z roztashovanimi poblizu mistami Snizhnim i Shahtarskom Z avtovokzalu vul Popovicha do okupaciyi u 2014 roci zdijsnyuvalisya postijni rejsi do Harkova Slov yanska Dnipra Zaporizhzhya Berdyanska Mariupolya Pislya okupaciyi z 2014 roku zbereglisya pasazhirski perevezennya z mistami okupovanoyi chastini Donbasu Snizhnim Shahtarskom Doneckom Luganskom Hrestivkoyu Amvrosiyevkoyu okupovanoyi AR Krim cherez teritoriyu RF ta mistami Rosiyi Rostov na Donu Taganrog Moskva tosho Miskij avtobusnij transport Marshruti Chistyakovskogo avtobusa 1 Zaliznichnij vokzal CZF Kiselevska 2 Mikrorajon 3 CZF Kiselevska 3 CZF Kiselevska Selishe sh ti Lisova 4 Mikrorajon 3 Selishe sh ti im Kiselyeva 5 Mikrorajon 3 Selishe sh ti Donecka 7 Mikrorajon 3 vul Tulska 8 Avtostanciya vul Krupskoyi 8 A Mikrorajon 3 vul Krupskoyi 9 Avtostanciya vul Krupskoyi CZF Kiselevska 10 A Mikrorajon 3 Miska likarnya 5 Zaliznichnij vokzal 10 B Mikrorajon 3 Miskij cvintar Zaliznichnij vokzal 12 Avtostanciya Selishe sh ti 7 bis 23 Avtostanciya Shahtoupravlinnya Volinske 26 Avtostanciya Selishe sh ti Lisova 26 A Avtostanciya Klub shahti 3 bis 27 Mikrorajon 3 Selishe sh ti Ob yednana 30 Avtostanciya Shahtoupravlinnya Torezke 31 Avtostanciya s Petrivske Zaliznichnij transport Zaliznichni vokzali Torez vul Vokzalna Rozsipne smt Rozsipne Pelagiyivka smt Pelagiyivka Zaliznichni stanciyi ta zupinni punkti stanciya Dronove stanciya Voskresenska Z p 33 km Miski sluzhbi taksi Astra Pakard Forsazh Alyans Telekomunikaciyi Telebachennya Televizijnij kanal TTV Chistyakovska televezha nalezhit Koncernu RRT Merezha kabelnogo telebachennya TRK Sirius Zv yazok ta internet v misti do 2015 roku pracyuvali merezhi vsih operatoriv mobilnogo zv yazku z 2016 roku pracyuye zv yazok PAT MTS Ukrayina ta utvorenogo DNR operatora Feniks Chistyakovskij ceh zv yazku poslugi elektrozv yazku ta visokoshvidkisnogo internetu z 2017 roku merezhi elektrozv yazku ta Internet na teritoriyi mista vidimkneni vid merezh PAT Ukrtelekom Vuzol virobnicho tehnologichnogo zv yazku DP Torezantracit poslugi miscevogo elektrozv yazku dekilka Internet provajderiv Naseleni punkti Chistyakovskoyi miskoyi radiPelagiyivka RozsipneEkonomika i finansiZa 2012 rik pidpriyemstvami mista realizovano tovariv na sumu 1363 9 mln z nih u vugilnij galuzi 1202 2 mln Obsyag realizovanih poslug v 2012 roci pidpriyemstvami ta ustanovami m Chistyakovogo stanovit 33420 2 tis Tovaroobig 287 mln PromislovistKU Centr pervinnoyi mediko sanitarnoyi dopomogi Ambulatoriya 1 po vul 50 rokiv SRSRMiskij Palac kulturi im V Mayakovskogo Na teritoriyi mista roztashovani ta do okupaciyi mista funkcionuvali 18 promislovih pidpriyemstv V ekonomici mista buli predstavleni vsi galuzi industrialnogo krayu mashinobuduvannya kolorova metalurgiya derevoobrobna harchova promislovist virobnictvo budmaterialiv Vugilna promislovist ye prioritetnoyu galuzzyu v misti yiyi predstavlyayut derzhavne pidpriyemstvo Torezantracit 3 shahti i zbagachuvalna fabrika privatnoyi formi vlasnosti U strukturi promislovoyi produkciyi mista vugilna galuz zajmaye blizko 80 Sered providnih pidpriyemstv mista do 2014 roku mozhna vidiliti taki Derzhavne pidpriyemstvo Torezantracit yake ye keruyuchoyu kompaniyeyu takih pidpriyemstv VO Shahta Progres VO Shahtoupravlinnya im L I Lutugina VO Shahtoupravlinnya Volinske VO Centralna zbagachuvalna fabrika Torezka VO Remontno mehanichnij zavod Zavod zalizobetonnogo shahtnogo kriplennya ZBShK Elektrotehnichnij zavod Zbagachuvalna fabrika Chervona zirka PAT ZAT Centralna zbagachuvalna fabrika Donecka PAT Torezka harchosmakova fabrika PAT Tormash mashinobudivnij zavod Shahta Tera TOV Vugleresurs TOV Torezkij zavod naplavochnih tverdih splaviv kolorova metalurgiya Torezkij kar yer PAT VAT firma Karbid kolorova metalurgiya DVAT Torezke shahtoprohidne upravlinnya z burinnya stvoliv ta sverdlovin v stadiyi likvidaciyi Pidpriyemstvo VK 28 Shahtarska direkciya z likvidaciyi shaht DP Donvuglerestrukturizaciya roztashovana v m Chistyakovomu Mikrorajoni ta chastini mistaShematichnij plan mista ChistyakoveCentr mista vulici Pionerska Nikolayeva Engelsa Sizranceva 50 rokiv SRSR Pushkina prov Arsenalnij pr Gagarina b r Illicha ta in Mikrorajoni 1 2 3 4 vul Engelsa Gromova Pivdenna Grupa Shanhaj vul Shiroka Kirova Ivana Franka Sevastopolska Kotovskogo Centralne selishe vul Lenina Chajkovskogo Borodina Ciolkovskogo Korolenka Mikrorajon 30 rokiv Peremogi rozm Kvartal Selishe shahti 7 vul Zaliznichna 20 richnici Zhovtnya Sechenova Kotlyarevskogo Chornomorska Chervona Zirka vul Birlevoyi Kima Menzhinskogo Shostakovoyi Zhitlovij massiv vul Vishinskogo Miru Kosmonavtiv Koshovogo Lesi Ukrayinki Molodizhna Lutuginskij pagorb sel shahti im Lutugina vul Svobodi Trudova Profspilkova Krupskoyi Telmana Simnadcyata sel shahti Donecka prosp Gagarina Nedobera Zhukovskogo Panasa Mirnogo Olimpijska ZhD vid ros zaliznicya vul Vokzalna Kaminska 9 sichnya Depovska prov Parovoznij Poshtovij Dev yata sel kolishnoyi shahti 9 10 Ob yednana vul P yatnickogo Almazna Mayakovskogo Zankoveckoyi Sivachenka P yatihatki Maksimova Balka Centralne selishe Centralne selishe ros Centralnyj posyolok rozmovne CP istorichna chastina mista Chistyakove roztashovana na jogo pivdennomu shodi Ye odnim iz pershih centralizovanih utvoren na teritoriyi Chistyakovogo Do 1932 roku koli Chistyakove otrimalo status mista Centralne selishe vikonuvalo rol infrastrukturnogo centru Chistyakovogo i prileglih shahtnih selish Miska infrastrukturaTelebachennya ta presa Studiya telebachennya Kanal TTV pracyuye z 1992 r Chistyakovska miska gazeta Girnik zasnovana v 1929 roci z chervnya 2014 roku gazeta ne vihodit drukom u zv yazku z okupaciyeyu mista Gazeta zasnovana v 2012 roci z lipnya 2014 roku gazeta ne vihodit drukom u zv yazku z okupaciyeyu mista Gazeta EVM inform vihodila z pochatku 1990 h rokiv do 2007 roku Palac dityachoyi ta yunackoyi tvorchosti Yunist vul Pionerska Centralnij miskij park im 50 richchya PeremogiMarket na bulvari Illicha Osvita Navchalno konsultativnij centr NTU HPI Mikrorajon 2 Fakultet Harkivskogo institutu ekonomiki ta menedzhmentu b r Illicha z 2014 r ne funkcionuye u zv yazku z okupaciyeyu mista Akademichnij koledzh Doneckogo derzhavnogo universitetu upravlinnya vul Pionerska Medichne uchilishe 4 j mikrorajon VPTU im O Stahanova vul Lenina Profesijnij licej vul Birlevoyi Girnichij tehnikum im A F Zasyadka vul Shestakovoyi NKC Donbaskoyi derzhavnoyi mashinobudivnoyi akademiyi vul Shestakovoyi Palac dityachoyi ta yunackoyi tvorchosti Yunist vul Pionerska KU Dityacha ta yunacka sportivna shkola vul Engelsa Stanciya yunih tehnikiv vul Miru Gumanitarna gimnaziya 15 serednih shkil 16 doshkilnih zakladiv Medichna sfera KU Centr pervinnoyi mediko sanitarnoyi dopomogi vul 50 rokiv SRSR u skladi Ambulatorij 1 5 vul 50 rokiv SRSR Ambulatoriyi 2 vul T Birlevoyi Ambulatoriyi 3 vul Lenina Ambulatoriyi 4 vul Internacionalna Ambulatoriyi 6 vul Kurska Ambulatoriyi 7 vul Nikolayeva Chistyakovska centralna miska likarnya mikrorajon 4 Centralna konsultativna poliklinika dlya doroslih CML vul Nikolayeva Centralna poliklinika dlya ditej CML vul Nikolayeva Pologove viddilennya ta simejnij centr CML mikrorajon 4 Chistyakovska misklikarnya 2 vul P Angelinoyi Chistyakovska misklikarnya 5 vul 50 rokiv SRSR Chistyakovska miska stanciya shvidkoyi dopomogi mikrorajon 4 Miska sistema ohoroni zdorov ya pracyuye v yedinomu medichnomu prostori funkcionuye 4 mizhrajonnih viddilennya urologichne oftalmologichne otolaringologichne ta regionalnij perinatalnij centr Zakladi kulturi Centralizovana bibliotechna sistema u skladi 7 bibliotek 4 klubni zakladi PK im Mayakovskogo BK im Kirova Klub Komsomolec klub shahti Progres 3 gromadski muzeyi na obliku znahoditsya 32 pam yatnika kulturi ta istoriyi Marketi ta supermarketi Supermarket ATB market mikrorajon 1 z 2014 r ne funkcionuye u zv yazku z okupaciyeyu mista Supermarket ATB market pr Gagarina zup Muzej z 2014 r ne funkcionuye u zv yazku z okupaciyeyu mista Supermarket ATB market mikr 30 r Peremogi z 2014 r ne funkcionuye u zv yazku z okupaciyeyu mista Supermarket Kurazh mikrorajon 1 Market Gastronom vul Engelsa Market Ukrayina vul Krinichna Market Brusnicya mikr 30 r Peremogi TC Kulinariya b r Illicha TC 7 kvartal odyag mebli knigi optika ta in vul Nikolayeva Centralnij univermag b r Illicha Rozvagi Basejn Art pool vul Nikolayeva Stadion Komsomolec vul Nikolayeva Kinoteatr Art tema b r Illicha Restoranno rozvazhalnij centr Shalena Nich prov Arsenalnij z 2014 r ne funkcionuye u zv yazku z okupaciyeyu mista Restoran Ukrayina b r Illicha Nichnij klub ta restoran Maksimum vul Engelsa Kafe Aleks vul Lenina Kafe 555 vul Pionerska Kafe Ukrayinska kuhnya pr Gagarina Restoran ta laundzh bar Bulvar b r Illicha Luna park Art land vul Pionerska ta inshi Oficijni organi vladi ta miscevogo samovryaduvannya ne funkcionuyut z 2014 r u zv yazku z okupaciyeyu mista Organi miscevogo samovryaduvannya Miska rada vul Pionerska 3 Pelagiyivska selishna rada m Chistyakove smt Pelagiyivka vul Molodizhna 10 Rozsipnenska selishna rada m Chistyakove smt Rozsipne vul Chekistiv 9 Upravlinnya yusticiyi vul Engelsa 90 Viddil RACS pr Gagarina 25 A Upravlinnya praci ta socialnogo zahistu naselennya vul Sizranceva 76 Pravoohoronni organi MV GUMVS GUNP Ukrayini v Doneckij oblasti vul Engelsa 126 MRV SBU vul Dzerzhinskogo 1 Viddil DSNS Ukrayini v Doneckij oblasti vul Engelsa 132 Miskij sud Doneckoyi oblasti vul Pushkina 15 Prokuratura m Toreza vul Pushkina 17 likvidovana yak samostijnij organ v hodi reformi Prokuraturi Ukrayini Viddil Kriminalno vikonavchoyi inspekciyi pr Gagarina 2 Inshi ustanovi Derzhavna podatkova inspekciya vul Nikolayeva 40 Upravlinnya Pensijnogo fondu Ukrayini bulvar Illicha 8 Miskij Centr zajnyatosti bulvar Illicha 8 Viznachni miscya pam yatki ta podiyiDiv takozh Pam yatki Toreza ta U misti Chistyakovomu Doneckoyi oblasti na obliku perebuvaye 32 pam yatki istoriyi ta monumentalnogo mistectva Monument shahtaryam viprobuvalnikam vugilnogo kombajnu Donbas pr Gagarina Div Spisok kultovih sporud m Chistyakovogo Monument pioneram viprobuvalnikam vugilnogo kombajnu Donbas ye vizitivkoyu Chistyakovogo Vstanovlenij bilya zup Muzej na prosp Gagarina Pam yatnik V Ulyanovu Leninu vstanovlenij u 1959 roci na Centralnomu majdani mista pidlyagaye demontazhu vidpovidno do vimog Zakonu Ukrayini Pro zasudzhennya komunistichnogo ta nacional socialistichnogo nacistskogo totalitarnih rezhimiv v Ukrayini ta zaboronu propagandi yihnoyi simvoliki Memorial poleglim geroyam II Svitovoyi vijni znahoditsya na peretini vulic Engelsa ta Pionerskoyi Pam yatnik rosijskomu radyanskomu poetovi V Mayakovskomu vstanovlenij na odnojmennomu majdani na peretini vulic Pionerskoyi Sizranceva ta bulvaru Illicha Kaplicya sv Georgiya Peremozhcya v pam yat zagiblih shahtariv ta likvidatoriv Avariyi na ChAES Pobudovana v 2005 roci nalezhit Moskovskomu patriarhatu UPC Monumenti Vitchizni Materi v pam yat pro Geroyiv II Svitovoyi vijni pershij vstanovlenij v 1960 ti roki na peretini vul Gorbachova ta prosp Gagarina sel Simnadcyata drugij na vul Lenina bilya shkoli 4 Memorialna doshka pam yati zhertv Golodomoru 1932 1933 rokiv vstanovlena u 2006 roci na administrativnij budivli 8 po bulvaru Illicha Chistyakovska televezha 1960 i r r Na chest mista Chistyakove nazvani toponimi vul Chistyakivska ta prov Chistyakivskij u m Kiyevi vul Torezka u s Velika Shishivka Shahtarskij rajon ta vul Torezka u misti Chistyakovomu Pracyuye memorialnij muzej zasnovnika stahanivskogo ruhu O G Stahanova Kimnata muzej Morisa Toreza ta druzhbi mist pobratimiv Toreza i Solomina Franciya diye u Palaci dityachoyi ta yunackoyi tvorchosti Yunist vul Pionerska 17 lipnya 2014 roku nepodalik Chistyakovogo stalasya aviakatastrofa Boyinga 777 Malajzijskih avialinij Vidomi lyudiV Chistyakove narodilisya abo zhili Dobrikov Ivan Andrijovich 1922 1944 radyanskij vijskovij uchasnik drugoyi svitovoyi vijni Kosenko Yurij Hrisanfovich 1914 1943 radyanskij vijskovij lotchik uchasnik drugoyi svitovoyi vijni Timchenko Vira Andriyivna 1941 zasluzhena artistka Ukrayini rezhiserka postanovnicya Chernigivskogo oblasnogo akademichnogo ukrayinskogo muzichno dramatichnogo teatru im T Shevchenka period z 1988 po 2021 rr Zhitnikov Yaroslav 1982 2016 lejtenant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Yalovcov Maksim Regbist 1990 2022 chempion Ukrayini 2021 roku z greplingu Bronzovij prizer chempionatu Yevropi 2020 z brazilskogo dzhiu dzhitsu majster sportu z pankrationu ta fri fajtu Uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Sherbina Maksim 1991 2012 ukrayinskij futzalist Kolishnij vorotar Uraganu ta FK LTK Drozdenko Oleksij Mitrofanovich futbolist ta trener Kolishnij zahisnik FK Shahtar Doneck majster sportu SRSR 1964 zasluzhenij trener Ukrayini 1997 Portnoj Artem ukrayinskij hokeyist Zahisnik hokejnih komand Dnipro Herson Bilij Bars ta HK BSFK Moskvin Stanislav ukrayinskij teatralnij aktor narodnij artist Ukrayini Zazhiryej Oleksandr zasluzhenij diyach mistectv Ukrayini Avtor pisen dlya bagatoh ukrayinskih artistiv sered yakih Alla Kudlaj Ivo Bobul Lenara Osmanova Kvartet Getman ta inshi Horkin Dmitro zasluzhenij artist Ukrayini diktor tele ta radioveduchij Veremejchik Roman ukrayinskij muzikant vokalist frontmen grupi Lumiere Finalist drugogo sezonu muzichnogo shou proektu X Faktor Sinyavskij Bogdan aktor vidomogo harkivskogo teatru Teatr 19 Ukrayinskij muzikant vokalist grupi Dostoevskij FM Uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Baharyev Roman ukrayinskij muzikant vokalist lider rok gurtu Bahroma Tomasyan Suren muzikant bilsh vidomij yak Mama13 Populyarnij saund prodyuser gitarist avtor ta solnij vikonavec Uchasnik komandi Ivana Dorna dornabanda FotogalereyaHram Derzhavnoyi Ikoni Materi Bozhoyi Kopri Shahti Progres Stadion Komsomolec Centralnij univermag b r Illicha Kinoteatr Art Tema Perehrestya vul Nikolayeva i pr Gagarina Budinok Torezkoyi radi Torezka gumanitarna gimnaziya Vokzal stanciyi Torez Selishe shahti Chervona Zirka Div takozhDonecka oblastPrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2017 roku PDF zip ros doref Spisok naselennyh mѣst Oblasti Vojska Donskago po perepisi 1873 goda Izdan Oblastnym vojska Donskago Statisticheskim Komitetom pod redakcieyu sekretarya komiteta A Saveleva Novocherkask 1875 g 275 s stor 232 Naselennye mesta Rossijskoj imperii v 500 i bolee zhitelej s ukazaniem vsego nalichnogo v nih naseleniya i chisla zhitelej preobladayushih veroispovedanij po dannym pervoj vseobshej perepisi naseleniya 1897 g Pod red N A Trojnickogo S Pb Tipografiya Obshestvennaya polza parovaya tipolitografiya N L Nyrkina 1905 S 1 48 X 270 120 s ros doref telegraf com ua Na poligone pod Torezom vzorvalsya tank boevikov DNR Telegraf ru RU Procitovano 29 listopada 2017 Rozporyadzhennya KMU vid 12 chervnya 2020 r 710 r Postanova VRU Pro utvorennya i likvidaciyu rajoniv vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX 1 aprelya 1956 nedostupne posilannya http media ukr info net smi view article cgi sid 47 amp nid 3487 amp aid 37976 Nacionalnij sklad ta ridna mova naselennya Doneckoyi oblasti Rozpodil postijnogo naselennya za najbilsh chislennimi nacionalnostyami ta ridnoyu movoyu po miskradah ta rajonah Arhiv originalu za 27 listopada 2012 Procitovano 27 listopada 2012 Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 23 grudnya 2021 Z 2014 roku pidpriyemstva ustanovi ta organizaciyi yaki ne zareyestrovani u vstanovlenomu zakonom poryadku na teritoriyi Ukrayini pidkontrolnij uryadu teritoriyi viznani takimi sho zdijsnyuyut diyalnist poza pravovim polem UkrayiniDzherelaChistyakove Informacijno piznavalnij portal Donecka oblast u skladi URSR Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Donecka oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1970 992 s LiteraturaEnciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Vasil Pirko Doneck Ukr centr 1998 124 s https web archive org web 20161220045322 http www ukrlit vn ua lib lavriv 1 html Arhivovano20 gruden 2016 u Wayback Machine Petro Lavriv Moya zemlya zemlya moyih batkiv Doneck Ukrayinskij kulturologichnij centr Doneck Donecke oblasne Tovaristvo ukrayinskoyi movi im T G Shevchenka RVP Lebid 1995 64 s Pirko V O Zaselennya Donechchini u XVI XVIII st korotkij istorichnij naris i urivki z dzherel Ukrayinskij kulturologichnij centr Doneck Shidnij vidavnichij dim 2003 180 s Petro Lavriv Istoriya pivdenno shidnoyi Ukrayini Lviv Slovo 1992 152s ISBN 5 8326 0011 8 Alforov M A Urbanizacijni procesi v Ukrayini v 1945 1991 rr Monografiya M A Alforov Doneck Donecke viddilennya NTSh im Shevchenka TOV Shidnij vidavnichij dim 2012 552 s Alforov M A Migracijni procesi ta yih vpliv na socialno ekonomichnij rozvitok Donbasu 1939 1959 rr monografiya M A Alforov Ukr kulturol centr Donec vid nya Nauk t va im Shevchenka Doneck 2008 192 c PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu ChistyakoveProvidnij sajt mista Sajt mista Donbaska shirota Ukr tizhden 1 2 15 sichnya 2010