Космічний телескоп «Габбл» або космічний телескоп Габбла (англ. Hubble Space Telescope, HST) — американський оптичний телескоп, розташований на навколоземній орбіті з 1990 року. Спільний проєкт NASA і Європейського космічного агентства (ЄКА). Телескоп названо на честь американського астронома Едвіна Габбла.
![]() Космічний телескоп «Габбл» після сервісного обслуговування 1997 року під час відокремлення від шатла «Діскавері» | |
Загальна інформація | |
---|---|
Інші назви | LST (Large Space Telescope) |
Код NSSDC | 1990-037B |
Організація | NASA & ЄКА |
Виготовлено з участю | Lockheed Martin, Perkin-Elmer |
Дата запуску | 24 квітня 1990 |
Засіб запуску | шатл «Діскавері» |
Тривалість місії | триває |
Маса | 13,3 тонн |
Тип орбіти | низька навколоземна |
Висота орбіти | 612 км |
Тип телескопа | рефлектор Річі — Кретьєна |
Довжина хвилі | 120 нм — 1 мм |
Діаметр | 2,4м |
Поле зору | 18’ |
Інструменти | |
WFC (WFC2, WFC3) | Ширококутна планетна камера |
GHRS (STIS) | Спектрограф з високою роздільною здатністю |
FOC (ACS) | Камера зйомки тьмяних об'єктів (Вдосконалена оглядова камера) |
FOS (NICMOS) | Спектрограф тьмяних об'єктів (Камера та спектрометр ближнього інфрачервоного діапазону) |
COS | ультрафіолетовий спектрограф |
Fine Guidance Sensors | датчики точного наведення |
Зовнішні посилання | |
Інтернет-сторінка | hubble.nasa.gov |
Телескоп «Габбл» — унікальна багатоцільова орбітальна обсерваторія, найбільша серед запущених у космос у XX столітті. Є першим апаратом із серії «Великі обсерваторії». Попри невдалий початок роботи — телескоп запущено на орбіту з дефектом головного дзеркала — зусиллями космічної експедиції дефект удалося майже повністю компенсувати, що надало змогу наблизитися до розрахункових характеристик. Подальші експедиції далі вдосконалили телескоп. За його допомогою здійснено багато важливих спостережень.
Станом на 2018 рік телескоп працює і може використовуватися до 2030-х —2040-х років.
Його наступник, телескоп «Джеймс Вебб» (JWST), планувався до запуску ще у 2007 році. Після декількох перенесень НАСА оголосило нову дату запуску — 18 грудня 2021 року Остаточною датою запуску телескопа JWST визначено 25 грудня 2021 року. Апарат запущено в космос о 12:20 UTC ракетою-носієм Аріан-5 з космодрома Куру, розташованого у Французькій Гвіані.
Історія
Передісторія, концепції, ранні проєкти
Перша згадка концепції орбітального телескопа зустрічається в книзі Германа Оберта «Ракета до міжпланетного простору» (нім. «Die Rakete zu den Planetenraumen», 1923).
В 1946 році американський астрофізик Лаймен Спітцер опублікував статтю «Астрономічні переваги позаземної обсерваторії» (англ. Astronomical advantages of an extra-terrestrial observatory). У статті зазначено дві головні переваги такого телескопа:
- його кутова роздільна здатність обмежена лише дифракцією, а не турбулентними потоками в атмосфері; на той час роздільна здатність наземних телескопів була від 0,5 до 1,0 кутової секунди, тоді як теоретична межа роздільної здатності за дифракцією для телескопа із дзеркалом 2,5 метри становить близько 0,1 кутової секунди.
- космічний телескоп міг би здійснювати спостереження в інфрачервоному та ультрафіолетовому діапазонах, в яких поглинання випромінювання земною атмосферою вельми значне.
Спітцер присвятив значну частину своєї наукової кар'єри просуванню проєкту. У 1962 році Національною академією наук США опубліковано доповідь, яка рекомендувала внести розробку орбітального телескопа до космічної програми, і 1965 року Спітцера було призначено головою комітету, до компетенції якого входило визначення наукових завдань для великого космічного телескопа.
Космічна астрономія стала розвиватися після закінчення Другої Світової війни. 1946 року вперше було отримано ультрафіолетовий спектр Сонця. Орбітальний телескоп для досліджень Сонця було запущено Великою Британією 1962 року в рамках програми «Аріель», а 1966 року NASA запустила в космос першу орбітальну обсерваторію OAO-1 (англ. Orbiting Astronomical Observatory). Місія не здобула успіху через відмову акумуляторів через три дні після старту. 1968 року було запущено OAO-2, яка здійснювала спостереження ультрафіолетового випромінювання зір і галактик аж до 1972 року, значно перевищивши розрахунковий термін експлуатації в 1 рік.
Місії OAO послужили наочною демонстрацією ролі, яку можуть відіграти орбітальні телескопи, і 1968 року NASA затвердила план будівництва телескопа-рефлектора з дзеркалом діаметром 3 м. Проєкт отримав умовну назву LST (англ. Large Space Telescope). Запуск планувався на 1972 рік. Програма підкреслювала необхідність регулярних пілотованих експедицій для обслуговування телескопа з метою забезпечення тривалої роботи дорогого приладу. Програма Спейс Шатл, що розвивалася паралельно, давала надію на відповідну можливість.
Боротьба за фінансування проєкту
Завдяки успіху програми ОАО в астрономічному товаристві склався консенсус щодо того, що будівництво великого орбітального телескопа має стати пріоритетним завданням. 1970 року NASA заснувало два комітети: один — для вивчення і планування технічних аспектів, завданням другого була розробка програми наукових досліджень. Наступною серйозною перепоною було фінансування проєкту, витрати на який мали перевершити вартість будь-якого наземного телескопа. Конгрес США поставив під сумнів багато статей запропонованого кошторису і істотно скоротив асигнування, спочатку припускаючи масштабні дослідження інструментів і конструкції обсерваторії. 1974 року, у межах ініційованої президентом Фордом програми скорочень витрат бюджету, Конгрес повністю скасував фінансування проєкту.
У відповідь на це астрономи розгорнули широку кампанію лобіювання. Багато вчених особисто зустрілися з сенаторами і конгресменами, було також проведено кілька значних розсилок листів на підтримку проєкту. Національна Академія Наук опублікувала доповідь, в якій було підкреслено важливість створення великого орбітального телескопа, і, в результаті, сенат погодився виділити половину коштів за бюджетом, затвердженим Конгресом спочатку.
Фінансові проблеми привели до скорочень, головним з яких було рішення зменшити діаметр дзеркала з 3 до 2,4 метра, для скорочення витрат і отримання компактнішої конструкції. Також було скасовано проєкт телескопа з півтораметровим дзеркалом, який передбачалося запустити з метою тестування і налагодження систем, і ухвалено рішення про кооперацію з Європейським космічним агентством. ЄКА погодилася брати участь у фінансуванні, а також надати деякі інструменти і сонячні батареї для обсерваторії, натомість за європейськими астрономами резервувалося не менше 15 % часу спостережень. 1978 року Конгрес затвердив фінансування у розмірі 36 мільйонів доларів і відразу після цього почалися повномасштабні роботи з проєктування. Запуск планувався на 1983 рік. На початку 80-х телескоп отримав ім'я Едвіна Габбла.
Організація проєктування і будівництва
Роботу зі створення космічного телескопа було поділено між багатьма компаніями і установами. Космічний центр Маршалла відповідав за розробку, проєктування і будівництво телескопа, Центр космічних польотів Годдарда здійснював загальне керівництво розробкою наукових приладів і його було обрано як наземний центр керування. Центр Маршалла уклав контракт з компанією Перкін-Елмер (англ. Perkin-Elmer) на проєктування і виготовлення оптичної системи телескопа (англ. Optical Telescope Assembly (OTA)) і датчиків точного наведення. Корпорація Локхід отримала контракт на будівництво космічного апарату для телескопа.
Виготовлення оптичної системи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt4TDBoMVltSnNaVjl0YVhKeWIzSmZjRzlzYVhOb2FXNW5MbXB3Wnk4eU1qQndlQzFJZFdKaWJHVmZiV2x5Y205eVgzQnZiR2x6YUdsdVp5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Дзеркало і оптична система в цілому були найважливішими частинами конструкції телескопа, і до них висувалися особливо жорсткі вимоги. Зазвичай дзеркала телескопів виготовляють з допуском приблизно в десяту частину довжини хвилі видимого світла, але оскільки космічний телескоп призначався для спостережень у діапазоні від ультрафіолетового до інфрачервоного, а роздільна здатність мала бути вдесятеро вищою, ніж у наземних приладів, допуск для виготовлення його головного дзеркала було встановлено в 1/20 довжини хвилі видимого світла (приблизно 30 нанометрів).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTDBoMVltSnNaVjlpWVdOcmRYQmZiV2x5Y205eUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMUlkV0ppYkdWZlltRmphM1Z3WDIxcGNuSnZjaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Компанія «Перкін-Елмер» мала намір застосувати нові верстати із числовим програмним керуванням для виготовлення дзеркала заданої форми. Компанія «Кодак» отримала контракт на виготовлення запасного дзеркала із використанням традиційних методів полірування, на випадок непередбачених проблем з неапробованими технологіями (дзеркало, виготовлене компанією «Кодак» наразі міститься в експозиції музею Смітсонівського інституту). Роботи над основним дзеркалом почалися 1979 року, для виготовлення застосовано скло з наднизьким коефіцієнтом розширення. Для зменшення ваги дзеркало складалося з двох поверхонь — нижньої та верхньої —, сполучених ґратчастою конструкцією стільникової структури.
Роботи з полірування дзеркала тривали до травня 1981 року, при цьому було порушено початкові терміни та значно перевищено бюджет. У звітах NASA того періоду висловлюються сумніви в компетентності керівництва компанії «Перкін-Елмер» та її здатності успішно завершити проєкт такої важливості і складності. З метою економії коштів NASA скасувала замовлення на резервне дзеркало і перенесла дату запуску на жовтень 1984 року. Остаточно роботи завершилися до кінця 1981 року після нанесення відбивального покриття з алюмінію завтовшки 75 нм і захисного покриття з фториду магнію завтовшки 25 нм.
Попри завершення робіт, сумніви в компетентності «Перкін-Елмер» залишалися, оскільки терміни закінчення робіт над рештою компонентів оптичної системи постійно зсувалися, а бюджет проєкту зростав. Графіки робіт, що надавалися компанією, NASA схарактеризувала як «невизначені й такі, що змінюються щодня», і запуск телескопа було відкладено до квітня 1985 року. Однак терміни продовжували зриватися, затримка зростала кожного кварталу в середньому на місяць, а на завершальному етапі — на день щодня. NASA була вимушена ще двічі перенести старт, спочатку — на березень, а потім — на вересень 1986 року. На той час загальний бюджет проєкту зріс до 1,175 млрд доларів США.
Космічний апарат
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkxTDBWaGNteDVYM04wWVdkbGMxOXZabDlJZFdKaWJHVmZZMjl1YzNSeWRXTjBhVzl1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxRllYSnNlVjl6ZEdGblpYTmZiMlpmU0hWaVlteGxYMk52Ym5OMGNuVmpkR2x2Ymk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Іншою складною інженерною проблемою було створення космічного корабля для телескопа і решти приладів. Основними вимогами були захист устаткування від постійних перепадів температур (через нагрів від прямого сонячного освітлення та охолодження в тіні Землі), а також особливо точне орієнтування телескопа. Телескоп змонтовано усередині легкої алюмінієвої капсули, яку вкрито багатошаровою термоізоляцією, що забезпечує стабільну температуру. Жорсткість капсули і кріплення приладів забезпечує внутрішня просторова рама з вуглецевого волокна.
Хоча роботи зі створення космічного апарату здійснювалися успішніше, ніж виготовлення оптичної системи, Локхід також припустилася деякого відставання від графіка і перевищення бюджету. До травня 1985 року перевитрата коштів склала близько 30 % від початкового обсягу, а відставання від плану — 3 місяці. У підготовленій Космічним центром Маршалла доповіді наголошувалося, що під час проведення робіт компанія не виявляє ініціативи, воліючи покладатися на вказівки NASA.
Координація досліджень і управління польотом
1983 року, після деякого протистояння між NASA і науковою спільнотою, було засновано Науковий інститут космічного телескопа (англ. STScI). Інститут керується Асоціацією університетів з астрономічних досліджень (англ. AURA) і розташовується в кампусі університету Джона Гопкінса в Балтіморі, штат Меріленд. Університет Гопкінса — один серед 32 американських університетів та іноземних організацій, що входять до асоціації. Науковий інститут космічного телескопа відповідає за організацію наукових робіт і забезпечення доступу астрономів до отриманих даних — функції, які NASA хотіла залишити під своїм контролем, але вчені воліли передати їх академічним установам.
було засновано 1984 року в місті Гархінг (нім. Garching bei München), Німеччина для надання аналогічних можливостей європейським астрономам.
Керування польотом було покладено на Центр космічних польотів Годдарда, розташований у місті Грінбелт, Меріленд за 48 кілометрів від Наукового інституту космічного телескопа. За функціонуванням телескопа ведеться цілодобове позмінне спостереження чотирма групами фахівців.
Технічний супровід здійснюється NASA і компаніями—контакторами через Центр Годдарда.
Запуск і початок роботи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkprTDFOVVV5MHpNVjlNWVhWdVkyaGZMVjlIVUU0dE1qQXdNQzB3TURBMk9EUXVhbkJuTHpNd01IQjRMVk5VVXkwek1WOU1ZWFZ1WTJoZkxWOUhVRTR0TWpBd01DMHdNREEyT0RRdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5tTDBoVFZDMVRUVFF1YW5CbFp5OHpNREJ3ZUMxSVUxUXRVMDAwTG1wd1pXYz0uanBlZw==.jpeg)
Запуск космічного телескопа на орбіту планувався на жовтень 1986 року, але 28 січня катастрофа «Челленджера» призупинила програму «Спейс Шатл» на декілька років, і запуск довелося відкласти. Вимушена затримка дозволила здійснити низку вдосконалень: сонячні батареї було замінено на ефективніші, модернізовано бортовий обчислювальний комплекс і системи зв'язку, а також змінено конструкцію кормового захисного кожуха з метою полегшити обслуговування телескопа на орбіті. Весь цей час частини телескопа зберігалися в приміщеннях зі штучно очищеною атмосферою, що збільшило витрати на проєкт.
Після відновлення польотів шатлів 1988 року запуск було остаточно призначено на 1990 рік. Перед запуском пил, що накопичився на дзеркалі, було видалено за допомогою стиснутого азоту, здійснено ретельне тестування всіх систем.
Шатл «Дискавері» STS-31 стартував 24 квітня 1990 року і наступного дня вивів телескоп на розраховану орбіту.
Від початку проєктування до запуску було витрачено 2,5 млрд доларів США (за початкового бюджету в 400 млн). Загальні витрати на проєкт станом на 1999 рік оцінюються у 6 млрд доларів з американської сторони та 593 мільйони євро, які було сплачено ЄКА.
Прилади, встановлені на час запуску
На момент запуску на борту було встановлено шість наукових приладів:
- Ширококутна і планетарна камера (англ. Wide Field and Planetary Camera, WFPC). Камеру було сконструйовано в Лабораторії реактивного руху NASA. Її було оснащено набором із 48 світлофільтрів для виділення ділянок спектру, що становлять особливу цікавість для астрофізичних спостережень. Прилад мав 8 ПЗЗ-матриць, розподілених між двома камерами (кожна мала по 4 матриці). Ширококутна камера мала великий кут огляду, тоді як Планетарна камера мала більшу фокусну відстань, і, отже, давала збільшене зображення.
- Спектрограф високої роздільної здатності Годдарда (англ. Goddard High Resolution Spectrograph (GHRS)). Спектрограф призначався для роботи в ультрафіолетовому діапазоні. Прилад було створено у центрі космічних польотів Годдарда, його спектральна роздільна здатність досягала 90 000 ліній.
- Камера знімання тьмяних об'єктів (англ. Faint Object Camera (FOC)). Прилад розроблено ЄКА. Камера призначалася для зйомки об'єктів в ультрафіолетовому діапазоні з високою роздільною здатністю (до 0,05").
- Спектрограф тьмяних об'єктів (англ. Faint Object Spectrograph (FOS)). Призначався для дослідження особливо тьмяних об'єктів в ультрафіолетовому діапазоні.
- Високошвидкісний фотометр (англ. High Speed Photometer (HSP)). Розроблений в університеті Вісконсіна, призначався для спостережень за змінними зірками та іншими об'єктами з яскравістю, що змінюється. Міг виконувати до 10000 вимірів на секунду із точністю близько 2 %.
- Датчики точного наведення (англ. Fine Guidance Sensors) можуть застосовуватися з науковою метою, забезпечуючи астрометрію з точністю до кутової мілісекунди. Це дозволяє обчислювати паралакс і власний рух об'єктів із точністю до 0,2 кутової мілісекунди і спостерігати орбіти подвійних зірок із кутовим діаметром до 12 мілісекунд.
Дефект головного дзеркала
Вже в перші тижні після початку роботи отримані зображення продемонстрували серйозну проблему в оптичній системі телескопа. Хоча якість зображень була кращою, ніж у наземних телескопів, «Габбл» не міг досягти заданої чіткості, і допуск знімків був значно гірший від очікуваного. Зображення точкових джерел мали радіус понад одну кутову секунду замість фокусування в коло діаметром 0,1 секунди, згідно зі специфікацією.
Аналіз зображень виявив, що джерелом проблеми є неправильна форма головного дзеркала. Попри те, що його було розраховано, мабуть, найточніше з будь-коли створених, а допуск не перевищував 1/20 довжини хвилі видимого світла, його було виготовлено занадто пласким по краях. Відхилення поверхні від заданої форми становило лише 2 мікрометри, але результат виявився катастрофічним — сильна сферична аберація (оптичний дефект, коли світло, відбите від країв дзеркала, фокусується в іншій точці, ніж світло, відбите центральними ділянками дзеркала).
Вплив дефекту на астрономічні дослідження залежав від типу спостережень — характеристики розсіювання були достатні для здійснення унікальних спостережень яскравих об'єктів із досить високою роздільною здатністю, також практично не постраждала і спектроскопія. Проте, втрата значної частини світлового потоку через розфокусування значно зменшила придатність телескопа для спостережень тьмяних об'єктів і отримання зображень з високою контрастністю. Отже, практично всі космічні програми стали просто нездійсненними, оскільки вимагали спостережень тьмяних об'єктів.
Причини дефекту
Аналізуючи зображення точкових джерел світла, астрономи встановили, що конічна постійна дзеркала становить −1,0139 (замість потрібної −1,00229). Таке ж число було отримано шляхом перевірки нуль-коректорів (приладів для виміру кривини полірованої поверхні з високою точністю), застосованих компанією «Перкін-Елмер», а також з аналізу інтерферограм, отриманих у процесі наземного тестування дзеркала.
Комісія, очолювана Лю Алленом (англ. Lew Allen), директором Лабораторії реактивного руху, встановила, що дефект виник внаслідок помилки під час монтажу головного нуль-коректора, польову лінзу якого було зсунуто на 1,3 мм щодо правильного розташування. Зсув стався з вини техніка, що збирав прилад. Він помилився під час роботи з лазерним вимірювачем, що застосовувався для точного розташування оптичних елементів приладу, а коли після закінчення монтажу помітив непередбачену щілину між лінзою та конструкцією, що підтримує її, то просто вставив звичайну металеву шайбу.
У процесі полірування дзеркала його поверхня перевірялася за допомогою двох інших нуль-коректорів, кожен з яких правильно вказував на наявність сферичної аберації. Ці перевірки було передбачено саме для запобігання серйозним оптичним дефектам. Незважаючи на чіткі інструкції з контролю якості, компанія проігнорувала результати вимірювань, воліючи вірити, що два нуль-коректори менш точні, ніж головний, виміри якого свідчили про ідеальну форму дзеркала. Комісія поклала провину за подію в першу чергу на виконавця. Стосунки між оптичною компанією і NASA серйозно погіршилися в процесі роботи над телескопом через постійний зрив графіка робіт і перевитрати коштів. NASA встановила, що компанія не ставилася до робіт над дзеркалом як до основної частини свого бізнесу, і перебувала в упевненості, що замовлення не може бути передано іншому підрядникові після початку робіт.
Хоча комісія піддала компанію суворій критиці, частину відповідальності покладено також на NASA, в першу чергу за нездатність виявити серйозні проблеми з контролем якості та порушення процедур з боку виконавця.
Пошуки рішення
Оскільки дизайн телескопа від початку передбачав обслуговування на орбіті, учені негайно почали пошук потенційного рішення, яке можна було б застосувати під час першої технічної місії, запланованої на 1993 рік. Хоча Кодак завершив виготовлення запасного дзеркала для телескопа, заміна його в космосі не видавалася можливою, а знімати телескоп з орбіти для заміни дзеркала на Землі було б надто довго і дорого. Той факт, що дзеркало було відполіровано до неправильної форми з високою точністю, привів до ідеї розробити новий оптичний компонент, який би виконував зворотне перетворення, еквівалентне помилці. Новий пристрій працював би для телескопа подібно до окулярів, коригуючи сферичну аберацію.
Через різницю в конструкції приладів потрібно було розробити два різні коригувальні пристрої. Один призначався для Широкоформатної і Планетарної камери, яка мала спеціальні дзеркала, що спрямовували світло на її сенсори, і корекція могла здійснюватися за рахунок використання дзеркал особливої форми, які б компенсували аберацію. Відповідну заміну було передбачено в конструкції нової Планетарної камери. Інші прилади не мали проміжних відзеркалюючих поверхонь, і, таким чином, потребували зовнішнього коригувального пристрою.
Система оптичної корекції (COSTAR)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV5TDBsdGNISnZkbVZ0Wlc1MFgybHVYMGgxWW1Kc1pWOXBiV0ZuWlhOZllXWjBaWEpmVTAxTk1TNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RTVzF3Y205MlpXMWxiblJmYVc1ZlNIVmlZbXhsWDJsdFlXZGxjMTloWm5SbGNsOVRUVTB4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Система, призначена для коригування сферичної аберації, отримала назву COSTAR і складалася з двох дзеркал, одне з яких компенсувало дефект. Для встановлення COSTAR на телескоп необхідно було демонтувати один з приладів, і вчені ухвалили рішення пожертвувати високошвидкісним фотометром.
Протягом перших трьох років роботи, до встановлення коригувальних пристроїв телескоп здійснив велику кількість спостережень. Зокрема, дефект не дуже впливав на спектроскопічні виміри. Незважаючи на скасовані через дефект експерименти, було отримано безліч важливих наукових результатів, зокрема, створено нові алгоритми поліпшення якості зображень за допомогою деконволюції.
Технічне обслуговування телескопа
Обслуговування «Габбла» здійснюється під час виходів у відкритий космос з космічних кораблів багаторазового використання типу «Спейс Шатл». Всього було здійснено чотири експедиції з обслуговування телескопа. Під час місій до «Габбла» загалом астронавти провели в космосі 57 днів, 15 годин, 48 хвилин і 8 секунд. Вони підтримували безперебійну роботу телескопа й оснащували його все більш потужними інструментами.
Перша експедиція
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJqTDFWd1ozSmhaR2x1WjE5SWRXSmliR1ZmWkhWeWFXNW5YMU5OTVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFZYQm5jbUZrYVc1blgwaDFZbUpzWlY5a2RYSnBibWRmVTAweExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Через виявлений дефект дзеркала значення першої експедиції з обслуговування було особливим, оскільки вона мала встановити на телескоп коригувальну оптику. Політ «Індевор» STS-61 відбувся 2-13 грудня 1993 року, роботи на телескопі продовжувалися протягом десяти днів. Експедиція була однією з найскладніших за всю історію, протягом неї було здійснено п'ять тривалих виходів до відкритого космосу.
Високошвидкісний фотометр було замінено на систему оптичної корекції, ширококутну і планетарну камеру було замінено на нову модель (англ. Wide Field and Planetary Camera 2 (WFPC2)) із системою внутрішньої корекції.
Окрім того, було замінено сонячні батареї і системи керування рушіями батарей, чотири гіроскопи системи наведення, два магнетометри, оновлено бортовий обчислювальний комплекс. Також було здійснено корекцію орбіти, необхідну через втрату висоти внаслідок тертя об повітря під час руху у верхніх шарах атмосфери.
31 січня 1994 року NASA оголосило про успіх місії і продемонструвало перші знімки значно вищої якості. Успішне завершення експедиції було великим досягненням як для NASA, так і для астрономів, які отримали в своє розпорядження повноцінний інструмент.
Друга експедиція
Друге технічне обслуговування було здійснено 11-21 лютого 1997 року, в рамках місії «Дискавері» STS-82. Спектрограф Годдарда і Спектрограф тьмяних об'єктів було замінено на Реєструвальний спектрограф космічного телескопа (англ. Space Telescope Imaging Spectrograph (STIS)) і Камеру та мультиоб'єктний спектрометр ближнього інфрачервоного діапазону (англ. Near Infrared Camera and Multi-Object Spectrometer (NICMOS)). Було також замінено бортовий реєстратор, зроблено ремонт теплоізоляції та виконано корекцію орбіти.
Третя експедиція (А)
Експедиція 3А («Дискавері» STS-103) відбулася 19-27 грудня 1999 року, після того, як було ухвалено рішення про дострокове проведення частини робіт за програмою третього сервісного обслуговування. Це було викликано тим, що вийшли з ладу три з шести гіроскопів системи наведення. Четвертий гіроскоп відмовив за декілька тижнів до польоту, зробивши телескоп непридатним для спостережень. Експедиція замінила всі шість гіроскопів, датчик точного наведення і бортовий комп'ютер. Новий комп'ютер містив процесор Intel 80486 особливого виробництва — із підвищеною стійкістю до радіації. Це дозволило за допомогою бортового комплексу здійснювати частину обчислень, що раніше виконувалися на Землі.
Третя експедиція (B)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTDBoMVltSnNaVjl2Ymw5MGFHVmZjR0Y1Ykc5aFpGOWlZWGxmYW5WemRGOXdjbWx2Y2w5MGIxOWlaV2x1WjE5eVpXeGxZWE5sWkY5aWVWOTBhR1ZmVTFSVExURXdPVjlqY21WM0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMUlkV0ppYkdWZmIyNWZkR2hsWDNCaGVXeHZZV1JmWW1GNVgycDFjM1JmY0hKcGIzSmZkRzlmWW1WcGJtZGZjbVZzWldGelpXUmZZbmxmZEdobFgxTlVVeTB4TURsZlkzSmxkeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Експедицію 3В (четверта місія) було здійснено 1-12 березня 2002 року, політ «Колумбії» STS-109. Протягом експедиції Камеру знімання тьмяних об'єктів було замінено на Вдосконалену оглядову камеру (англ. Advanced Camera for Surveys (ACS)), і відновлено функціонування Камери і спектрометра ближнього інфрачервоного діапазону (NICMOS), в системі охолодження яких 1999 року скінчився рідкий азот.
Було вдруге замінено сонячні батареї. Нові панелі були на третину меншими за площею (що значно зменшило втрати на тертя в атмосфері), але виробляли на 30 % більше енергії, завдяки чому стала можливою одночасна робота всіх приладів, встановлених на борту обсерваторії. Також було замінено вузол розподілу енергії, що вимагало повного вимкнення електроживлення на борту — вперше з часу запуску.
Здійснені роботи істотно розширили можливості телескопа. Два введені в дію прилади, ACS і NICMOS, дозволили отримати зображення .
Четверта експедиція
Чергову експедицію з обслуговування з метою заміни акумуляторів і гіроскопів, а також встановлення нових вдосконалених інструментів, було призначено на лютий 2005 року, але після катастрофи космічного корабля «Колумбія» 1 березня 2003 було відкладено на невизначений термін, що поставило під загрозу подальшу роботу «Габбла». Навіть після відновлення польотів шатлів, місію було скасовано, оскільки було ухвалено рішення, що кожен човник, що прямує в космос, повинен мати можливість дістатися МКС у разі виявлення несправностей. Проте, через велику різницю в нахилі та висоті орбіт, шатл не може вийти на орбіту станції після відвідин телескопа.
Під тиском Конгресу і громадськості, що вимагали заходів з порятунку телескопа, 29 січня 2004, Шон О'Кіф (англ. Sean OKeefe), що був тоді адміністратором NASA, оголосив, що вивчить рішення про скасування експедиції до телескопа ще раз.
13 липня 2004 року, офіційна комісія Академії наук США ухвалила рекомендацію, що телескоп має бути збережено, попри очевидний ризик.
11 серпня того ж року О'Кіф доручив Центру Годдарда підготувати детальні пропозиції про обслуговування телескопа за допомогою робота. Після вивчення цей план було визнано «технічно нездійсненним».
31 жовтня 2006 року новим адміністратором NASA Майклом Гріффіном було офіційно оголошено про підготовку останньої місії з ремонту й модернізації телескопа. Експедицію до телескопа було призначено на середину 2008 року, її тривалість — 11 днів.
На борту була низка несправностей, усунути які без відвідин телескопа було неможливо:
- 3 серпня 2004 року відмовила резервна система живлення Реєструвального спектрометра (основна вийшла з ладу ще в травні 2001), прилад перебував у неробочому стані
- Із шести гіроскопів системи орієнтації працювали лише чотири, і з 31 серпня 2005 року телескоп було переведено в режим орієнтації на двох гіроскопах, два залишалися в резерві. У нормальному режимі використовуються три гіроскопи, у разі орієнтації на двох зону огляду обмежено, а точне наведення ускладнене.
- 29 січня 2007 року вийшла з ладу резервна система живлення Вдосконаленої оглядової камери. Основна система була частково несправна з 2006 року. Перемикання на неї було можливим, але камера працювала лише в ультрафіолетовому діапазоні.
Місія «Атлантіса» STS-125 почалася 11 травня 2009 року, коли космічний човник стартував із космодрому на мисі Канаверал у штаті Флорида. На борту корабля перебував екіпаж із 7 астронавтів. Як рятувальний корабель було підготовлено і встановлено на стартову позицію шатл «Дискавері». Протягом місії астронавти «Атлантіса» п'ять разів виходили до відкритого космосу і виконали всі поставлені перед ними завдання. Вони встановили на телескоп новий стикувальний пристрій; встановили нову камеру Wide Field Camera 3, яка є основним робочим інструментом телескопа, і замінили Wide Field Planetary Camera 2, що експлуатувалася протягом 16 років. Крім того, астронавти замінили комп'ютерну систему обробки й передачі даних телескопа, що відповідає за роботу всіх компонентів «Габбла» і передачу даних з телескопа на Землю; частково відремонтували основну камеру (Advanced Camera for Surveys), обладнали «Габбл» Чутливим ультрафіолетовим спектрографом (Cosmic Origins Spectrograph), замінили гіроскопи й акумулятори телескопа, встановили новий сенсор для орієнтації апарата в просторі та нове захисне покриття для телескопа.
Що стосується телескопа у цілому, то за результатами здійснених четвертою експедицією робіт термін його роботи було збільшено на 5-10 років. Передбачалося, що «Габбл» працюватиме на орбіті до 2013 року, коли його мав змінити космічний телескоп «Джеймс Вебб», після чого «Габбл» буде затоплено в Тихому океані. Інших ремонтних місій для нього не планується.
Технічні дані
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDBoMVltSnNaVVY0Y0d4dlpHVmtYMlZrYVhSZk1WOVZRUzV3Ym1jdk5ETXdjSGd0U0hWaVlteGxSWGh3Ykc5a1pXUmZaV1JwZEY4eFgxVkJMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Параметри орбіти
- Апогей: 566 км.
- Перигей: 561 км.
- Період обертання: 96,2 хв.
Космічний апарат
- Довжина космічного апарата — 13,3 м.
- Діаметр — 4,3 м.
- Діаметр головного дзеркала — 2,4 м.
- Дві сонячні панелі мають розміри 2,6×7,1 м.
- Маса 11 000 кг (із встановленими приладами близько 12 500 кг).
Досягнення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl5TDBWaFoyeGxYMjVsWW5Wc1lWOXdhV3hzWVhKekxtcHdaeTh5TWpCd2VDMUZZV2RzWlY5dVpXSjFiR0ZmY0dsc2JHRnljeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
За 15 років роботи на навколоземній орбіті «Габбл» отримав 700 тисяч зображень 22 тисяч небесних об'єктів — зір, туманностей, галактик, планет. Потік даних, які він щоденно генерує в процесі спостережень, становить близько 15 Гб. Загальний їхній обсяг, накопичений за весь час роботи телескопа, перевищує 20 терабайт. Близько 4000 астрономів дістали можливість застосовувати його для спостережень, опубліковано близько 4000 статей у наукових журналах. Встановлено, що в середньому індекс цитування астрономічних статей, заснованих на даних телескопа, удвічі вищий, ніж статей, заснованих на інших даних. Щорічно у списку 200 найцитованіших статей не менше 10 % посідають роботи, виконані на основі матеріалів «Габбла». Нульовий індекс цитування мають у цілому близько 30 % публікацій з астрономії і лише 2 % публікацій, виконаних за допомогою космічного телескопа.
Проте ціна, яку доводиться платити за досягнення «Габбла», вельми висока: спеціальне дослідження, присвячене вивченню впливу на розвиток астрономії телескопів різних типів, встановило, що хоча публікації, виконані за допомогою орбітального телескопа, мають сумарний індекс цитування в 15 разів більший, ніж у наземного рефлектора з 4-метровим дзеркалом, утримання орбітального телескопа понад 100 раз дорожче.
Найзначніші спостереження
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekptTDBoMVltSnNaVjkxYkhSeVlWOWtaV1Z3WDJacFpXeGtMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFJZFdKaWJHVmZkV3gwY21GZlpHVmxjRjltYVdWc1pDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- За допомогою вимірювання відстані до цефеїд у скупченні Діви було уточнено значення сталої Габбла. До спостережень орбітального телескопа похибка визначення сталої оцінювалася в 50 %, спостереження дозволили підвищити точність до 10 %.
- Вперше отримано карти поверхні Плутона і Ериди.
- Вперше спостерігалися ультрафіолетові полярні сяйва на Сатурні, Юпітері і Ганімеді.
- Отримано додаткові дані (зокрема, спектрометричні) про планети поза сонячною системою.
- Знайдено велику кількість протопланетних дисків навколо зір у Туманності Оріона.
- Доведено, що процес формування планет відбувається у більшості зір Чумацького Шляху.
- Частково підтверджено теорію про надмасивні чорні діри в центрах галактик, на основі спостережень висунуто гіпотезу, що пов'язує масу чорних дір із властивостями галактики.
- За наслідками спостережень квазарів побудовано сучасну космологічну модель: Всесвіт розширюється з прискоренням і заповнений темною енергією, уточнено вік Всесвіту — 13,7 млрд років.
- Виявлено еквіваленти гамма-спалахів в оптичному діапазоні (1995 р).
- 2004 року було сфотографовано ділянку, розміром одну тридцятимільйонну частину площі неба (Hubble Ultra Deep Field), з ефективною витримкою близько 106 секунд (11,3 діб). Отримане зображення містить декілька тисяч тьмяних галактик, що дозволило продовжити вивчення віддалених галактик аж до епохи утворення перших зір. Вперше було отримано зображення протогалактик, перших згустків матерії, які сформувалися менш ніж через мільярд років після Великого Вибуху. Порівняння цієї ділянки з другою, розташованою в іншій частині неба (Hubble South Deep Field), підтвердило гіпотезу про ізотропію Всесвіту.
- відкрито понад 1500 нових галактик, серед них GN-z11 — найвіддаленіший з відомих об'єктів у Всесвіті (за станом на березень 2016 року) .
Уточнення сталої Габбла
Астрономи виконали найточніше на сьогодні обчислення сталої Габбла — величини, що характеризує залежність швидкості віддалення об'єкта від його відстані до спостерігача. Роботу астрофізиків опубліковано в журналі The Astrophysical Journal.
У цьому дослідженні учені вивчали близько 240 цефеїд у семи галактиках. На першому етапі вони обчислили середню світність цефеїд у галактиці NGC 4258. Для цього їм знадобилася видима зоряна величина цих об'єктів, а також відстань до цієї галактики, яка була відома зі спостережень NGC 4258 за допомогою радіотелескопів.
Цефеїди — це змінні зорі, які відзначаються відомою залежністю між періодом коливання та світністю. Спостерігаючи перший показник, астрономи можуть визначити другий. Порівнюючи світність із видимою зоряною величиною вчені здатні обчислити відстань до цефеїди. Саме цим методом скористалися дослідники для обчислення відстаней до решти шести галактик за видимими в них цефеїдами.
Нарешті, отримані відстані було застосовано для калібрування даних спостережень наднових типу Ia (зокрема, залежності їхньої світності від часу), спалахи яких незадовго до того спостерігалися саме в цих скупченнях. Отримані дані про світність наднових вчені застосували для визначення відстаней до ще віддаленіших зоряних скупчень, у яких теж спостерігалися наднові. Обчисливши відстань, а також вимірявши червоний зсув у їхньому спектрі випромінювання, який визначає швидкість віддалення, астрофізики обчислили нове значення сталої Габбла.
Виявилося, що вона дорівнює 74,2 (±3,6) км/сек на один мегапарсек. Наприклад, це означає, що об'єкт, розташований на відстані 10 мегапарсеків (близько 33 мільйонів світлових років) від Землі, має віддалятися зі швидкістю близько 742 кілометрів на секунду (±36 кілометрів на секунду).
Спеціально для досягнення такої точності всі вимірювання здійснювалися за допомогою одного приладу — телескопа «Габбл». Це було зроблено, щоб зменшити систематичну похибку, яка виникає в результаті вимірювань, зроблених кількома приладами. Окрім того, спостереження здійснювалися в діапазоні хвиль, близькому до інфрачервоного, оскільки випадкові відхилення коливань світності цефеїд мінімальні саме в цьому діапазоні.
Доступ до телескопа
Будь-яка людина або організація може подати заявку на роботу з телескопом, не існує обмежень за національною або академічною належністю. Конкуренція за час спостережень дуже висока, зазвичай сумарно запитаний час у 6—9 разів перевищує реально доступний.
Конкурс заявок на спостереження оголошується приблизно раз на рік. Заявки поділяються на кілька категорій:
- Звичайні спостереження (англ. General observer). До цієї категорії потрапляє більшість заявок, що вимагають звичайної процедури й тривалості спостережень
- Бліцспостереження (англ. Snapshot observations) для тих спостережень, що вимагають не більше 45 хвилин (включаючи час наведення телескопа). Вони дозволяють заповнити паузи між звичайними спостереженнями
- Термінові спостереження (англ. Target of Opportunity), для вивчення явищ, які можна спостерігати протягом обмеженого, заздалегідь відомого проміжку часу.
Крім того, 10 % часу спостережень залишається в так званому «резерві директора інституту космічного телескопа». Астрономи можуть подати заявку на використання резерву в будь-який час, зазвичай він використовується для спостережень незапланованих короткострокових явищ, таких, як спалахи наднових. Знімання за програмами Hubble Deep Field і Hubble Ultra Deep Field також було здійснено за рахунок директорського резерву.
Протягом перших декількох років частина часу з резерву виділялася астрономам-аматорам. Їхні заявки розглядалися комітетом, що складався з видатних астрономів-непрофесіоналів. Основними вимогами до заявки були оригінальність дослідження і тема, що не збігалася з поданими запитами професійних астрономів. У цілому в період між 1990 і 1997 роком було здійснено 13 спостережень за програмами, які запропонували аматори. Надалі, через скорочення бюджету інституту, надання часу нефахівцям було припинено.
Планування спостережень
Планування спостережень є надзвичайно складним завданням, оскільки необхідно враховувати вплив багатьох чинників:
- Телескоп перебуває на низькій орбіті, що необхідно для забезпечення обслуговування, і значну частину астрономічних об'єктів затінено Землею трохи менше половини часу обертання. Існує так звана «зона тривалої видимості» (у напрямку приблизно 90° до площини орбіти), однак через прецесію орбіти цей напрям змінюється з восьмитижневим періодом.
- Через підвищений рівень радіації спостереження неможливі, коли телескоп пролітає над .
- Мінімальне відхилення від Сонця становить 45°, щоб запобігти потраплянню прямого сонячного світла до оптичної системи, що, зокрема, робить неможливими спостереження Меркурія; прямі спостереження Місяця і Землі припустимі при відключених датчиках точного наведення.
- Оскільки орбіта телескопа пролягає у верхніх шарах атмосфери, щільність яких змінюється із часом, неможливо точно передбачити розташування телескопа. Помилка шеститижневого прогнозу може складати до 4 тис. кілометрів. У зв'язку з цим точний розклад спостережень складається всього на декілька днів наперед, щоб уникнути ситуації, коли обраний для спостереження об'єкт у призначений час буде невидимим.
Передача, зберігання й обробка даних
Передача на Землю
Дані «Габбла» спочатку накопичуються на борту. На час запуску для цього застосовувалися котушкові магнітофони, протягом експедицій 2 та 3А їх було замінено на твердотілі диски. Потім, через систему комунікаційних супутників TDRS, дані передають до Центру Годдарда. Бортове обладнання розраховано на передавання даних зі швидкістю 1 Мбіт/с.
Архівація і доступ до даних
Протягом першого року з моменту отримання дані надаються тільки основному дослідникові (заявнику спостереження), а потім розміщуються в архіві з вільним доступом. Дослідник може подати прохання про скорочення або збільшення річного терміну.
Спостереження, здійснені за рахунок часу з резерву директора, стають суспільним надбанням негайно, як і допоміжні та технічні дані.
Дані в архіві зберігаються у форматі FITS, зручному для астрономічного аналізу. Проєкт «Спадщина Габбла» публікує невелику, візуально найефектнішу частину даних у форматах TIFF і JPEG для широкого загалу.
Аналіз і обробка інформації
Астрономічні дані, зняті з ПЗЗ-матриць приладів, мають пройти низку перетворень, перш ніж стануть придатними для аналізу. Інститут космічного телескопа розробив пакет програм для автоматичного перетворення й калібрування даних. Перетворення даних виконуються автоматично, за запитом. Через великий обсяг інформації і складність алгоритмів обробка може тривати добу і більше.
Астрономи можуть отримати також необроблені дані і виконати процедуру обробки самостійно, що зручно, коли процес перетворення відрізняється від стандартного.
Дані може бути оброблено за допомогою різних програм, але Інститут телескопа надає пакет STSDAS (Система аналізу наукових даних космічного телескопа, англ. Space Telescope Science Data Analysis System). Пакет містить всі необхідні для обробки даних програми, оптимізовані для роботи з інформацією «Габбла». Пакет працює як модуль популярної астрономічної програми .
Зв'язки з громадськістю
Для проєкту космічного телескопа завжди було важливо привернути увагу й уяву широкого загалу, і, особливо, американських платників податків, що зробили найбільший внесок до фінансування «Габбла».
Одним з найважливіших для зв'язків із громадськістю є проєкт «Спадщина Габбла» (англ. The Hubble Heritage). Його завданням є публікація візуально та естетично найефектніших зображень, отриманих телескопом. Галереї проєкту містять не тільки оригінальні знімки, але й створені на їхній основі колажі та малюнки. Проєкту виділено невелику кількість часу спостережень для отримання повноцінних кольорових зображень об'єктів, фотографування яких у видимій частині спектра не потрібне для досліджень.
Крім того, Інститут космічного телескопа підтримує декілька вебсайтів із зображеннями і вичерпною інформацією про телескоп.
2000 року для координації зусиль різних відомств було створено Бюро зв'язків із громадськістю (англ. Office for Public Outreach).
У Європі з 1999 року зв'язками з громадськістю опікується Європейський інформаційний центр (англ. Hubble European Space Agency Information Centre (HEIC)), заснований Європейським координаційним центром космічного телескопа. Центр також відповідає за освітні програми ЄКА, пов'язані з телескопом.
Габбл відсвяткував своє 20-річчя
24 квітня 2010 р. виповнилося 20 років від часу виведення космічного телескопа «Габбл» на навколоземну орбіту. З цього приводу НАСА підготувало спеціальний фільм, де розповідається про найзначніші відкриття, що здійснено за допомогою телескопа «Габбл» протягом усього періоду його активної роботи. Особлива увага приділяється останньому відкриттю «Габблом» джерел зореутворення в туманності Кіля, де добре видно викиди газу з акреційного диску навколо (протозорі).
Перебої в діяльності
13 червня 2021 року, телескоп «Габбл» перестав працювати, фахівці NASA ніяк не могли повернути його до ладу. Після відключення комп'ютера телескопа «винуватцем» визнали 64-кілобайтний модуль пам'яті. 16 червня того ж року інженери спробували перевести телескоп на одне з резервних джерел, але «Габбл» так і не запустився, і перейшов у безпечний режим. До того космічний телескоп перебував на обслуговуванні в 2009 році. Аналогічного пристрою для подібної місії NASA не було. Представники NASA заявили, що доти, поки вони не виявлять причину поломки, прилади будуть перебувати в безпечному режимі. Якби полагодити телескоп не вдалося, він міг перетворитися на космічне сміття.
17 липня 2021 року фахівці NASA підключили резервне апаратне забезпечення. У повідомленні на сайті НАСА було зазначено, що підключено резервні блоки живлення і керування, а також засоби форматування наукових даних до іншої сторони модуля наукового інструментарію, управління і обробки даних (SI C&DH). Окрім того, частину обладнання на борту було переключено до резервного модуля через альтернативні інтерфейси. Резервна система відновила роботу телескопу в нормальному режимі.
У листопаді 2021 року NASA повідомили, що роботу космічної обсерваторії продовжено до 30 червня 2026 року. На це планували витрати додатково 215 мільйонів доларів.
19 листопада 2023 року через проблему з одним із трьох гіроскопів, телескоп перейшов у безпечний режим. Попри те, що операційна група успішно відновила телескоп, нестабільний гіроскоп змусив обсерваторію 21 листопада знову призупинити наукові роботи. Після повторного відновлення, 23 листопада 2023 року, телескоп увійшов у безпечний режим втретє. Зазначені гіроскопи на телескопі «Габбл» вимірюють швидкість повороту телескопа та є частиною системи, яка визначає, у якому напрямку спрямований телескоп. У безпечному режимі наукові роботи призупиняються і телескоп починає очікувати нових вказівок із Землі. Роботу телескопа відновили 8 грудня.
Спостереження після відновлення роботи
6 грудня 2021 року, телескоп «Габбл» сфотографував в сузір’ї Тукана спіральну галактику, яку вперше відкрили ще у 1835 році.
21 лютого 2022 року телескоп «Габбл» поділився черговим унікальним кадром: він сфотографував злиття трьох галактик. Галактика IC 2431, злиття яких зафіксував Hubble, розташовані на відстані 681 млн світлових років від нашої планети в сузір'ї Рака.
22 лютого 2022 року телескоп «Габбл» зробив фотографію взаємодії двох галактик у сузір'ї Пегас. NGC 7469 - спіральна галактика з перемичкою, яка перетинає її посередині. Водночас її супутником є IC 5283. Спіральна галактика також має надмасивну чорну діру і кільце зоряних скупчень.
19 червня 2023 року, фахівці Європейського космічного агентства (ESA) показали нове зображення кулястого скупчення NGC 6544 в сузір'ї Стрілець, яке отримано телескопом «Габбл». Нове зображення NGC 6544 складено зі знімків, зроблених двома інструментами космічної обсерваторії (камерами ACS та WFC3) під час двох окремих спостережних сесій. Метою першого зображення була візуальна ідентифікація розташованого всередині скупчення пульсара. Друге проводили для пошуку видимих аналогів об’єктів, виявлених на інших електромагнітних довжинах хвиль. Тільки замість пульсарів «Габбл» шукав аналоги слабких рентгенівських джерел з метою пояснення, як скупчення типу NGC 6544 змінюються з часом.
В липні 2023 року, телескоп «Габбл» побачив та зафіксував 37 валунів, які від'єдналися від поверхні астероїда Діморф, якому штучно змінили орбіту тараном у ході місії DART. Розібратися, саме звідки взялися валуни Діморфа, допоможе майбутня європейська місія HERA, у рамках якої на Діморф висадиться кубсат Juventas.
Перспективи експлуатації телескопу
За останні місяці 2023 року та попередні роки, телескоп NASA Hubble, що перебуває на орбіті вже понад 30 років, зіткнувся з численними проблемами, включаючи відключення, спричинене несправністю комп’ютера корисного навантаження у 2021 році. Наразі Hubble продовжує період справної, продуктивної роботи на резервному комп’ютері, однак за нинішніх темпів падіння орбіти (висота орбіти Hubble впала приблизно на 30 км з моменту його запуску в 1990 році), експерти підрахували, що він зрештою повернеться в атмосферу Землі через атмосферний опір та згорить в нашій атмосфері в середині або наприкінці 2030-х років. Знаючи, що дні Hubble злічені, NASA в 2022 році опублікувало запит на інформацію (RFI), закликаючи приватний сектор розробити технологію і методологію, необхідну для повторного виведення Hubble на вищу орбіту. На даний час два стартапи, каліфорнійський Momentus Space і токійський Astroscale, об’єдналися, щоб запропонувати нове технологічне рішення для виведення Hubble на нову, більш високу, орбіту. Обидві компанії сподіваються запустити космічний буксир Vigoride на низьку навколоземну орбіту, який спробує підняти орбіту Hubble приблизно на 50 км, піднявши його вище від початкової орбіти, окрім того нова технологія з використанням водних рушіїв та створення водяної тяги дозволить видалити з телескопу будь-яке потенційно небезпечне сміття. Якщо їм це вдасться і обладнання телескопу витримає, Hubble зможе продовжити свою унікальну наукову багатоцільову орбітальну діяльність.
Відомо, що компанія SpaceX також запропонувала свої послуги з переміщення Hubble на вищу орбіту. В той же час, NASA зберігає в таємниці інформацію про решту компаній, які запропонували свої послуги з порятунку телескопа та може відмовитися від усіх запропонованих проєктів з його порятунку через те, що може вирішити, що Hubble вже вичерпав свій ресурс і йому настав час піти на спочинок.
Див. також
- Ньюкерівська група вчених
- Космічний телескоп ім. Джеймса Вебба — орбітальна інфрачервона обсерваторія, що призначена на зміну космічному телескопу «Габбл».
Примітки
- Хаббла космічний телескоп // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 506—507. — .
- Астрономічний енциклопедичний словник, ст. 506
- Harwood, William (30 травня 2013). . CBS News. Архів оригіналу за 30 жовтня 2019. Процитовано 3 червня 2013.
- . NASA. 27 березня 2018. Архів оригіналу за 29 березня 2018. Процитовано 28 березня 2018.
- Overbye, Dennis (27 березня 2018). . The New York Times. Архів оригіналу за 16 квітня 2018. Процитовано 5 квітня 2018.
- . Архів оригіналу за 2 березня 2021. Процитовано 9 жовтня 2021.
- Overbye, Dennis (16 липня 2020). . The New York Times. Архів оригіналу за 14 грудня 2021. Процитовано 17 липня 2020.
- Berger, Eric (1 червня 2021). . Ars Technica. Архів оригіналу за 1 червня 2021. Процитовано 1 червня 2021.
- Foust, Jeff (12 травня 2021). Ariane 5 issue could delay JWST. SpaceNews. Процитовано 13 травня 2021.
- . ESA. 8 вересня 2021. Архів оригіналу за 30 жовтня 2021. Процитовано 8 вересня 2021.
- . Архів оригіналу за 15 грудня 2007. Процитовано 19 січня 2008.
- Spitzer, Lyman S (1979), «History of the Space Telescope», Quarterly Journal of the Royal Astronomical Society, v. 20, p. 29
- Dunar A.J., Waring S.P. (1999), Power To Explore—History of Marshall Space Flight Center 1960–1990, U.S. Government Printing Office, (Chapter 12, Hubble Space telescope: [1] [ 27 вересня 2011 у Wayback Machine.]) (англ.)
- Інформація з сайту НАСА [ 26 лютого 2008 у Wayback Machine.](англ.)
- Chapter Three: Exploring the Universe: Space-Based Astronomy and Astrophysics // Exploring the unknow. Selected Documents in the History of the U.S. Civil Space Program / John M. Logsdon, Editor with Amy Paige Snyder, Roger D. Launius, Stephen J. Garber, and Regan Anne Newport. — Washington, D.C. : National Aeronautics and Space Administration, NASA History Office, Office of Policy and Plans, 2001. — Т. V: Exploring the Cosmos. — С. 536.
- . Архів оригіналу за 24 травня 2008. Процитовано 19 січня 2008.
- . Архів оригіналу за 16 грудня 2006. Процитовано 10 січня 2007. (англ.)
- Brandt J.C. et al (1994), «The Goddard High Resolution Spectrograph: Instrument, goals, and science results», Publications of the Astronomical Society of the Pacific, v. 106, p. 890—908
- Benedict, G. Fritz; McArthur, Barbara E. (2005), High-precision stellar parallaxes from Hubble Space Telescope fine guidance sensors, Transits of Venus: New Views of the Solar System and Galaxy, Proceedings of IAU Colloquium #196, Ed. D.W. Kurtz. Cambridge University Press, p.333-346
- Burrows C.J. et al (1991), The imaging performance of the Hubble Space Telescope, Astrophysical Journal, v.369, p.21
- Порівняння реальних і розрахованих графіків точкових об'єктів [ 2022-02-05 у Wayback Machine.](англ.)
- Звіт комісії Аллена [ 2011-08-15 у Wayback Machine.] The Hubble Space Telescope Optical Systems Failure Report, 1990, Lew Allen, Chairman, NASA Technical Report NASA-TM-103443 (англ.)
- Selected Documents in the History of the U.S. Civil Space Program Volume V: Exploring the Cosmos, (2001), John M. Logsdon, Editor
- Jedrzejewski R.I., Hartig G., Jakobsen P., Crocker J.H., Ford H. C. (1994), «In-orbit performance of the COSTAR-corrected Faint Object Camera», Astrophysical Journal Letters, v. 435, p. L7-L10
- NASA показало кадри, як астронавти ремонтують телескоп «Хаббл» у відкритому космосі. // Автор: Ліза Бровко. 13.04.2024, 17:42
- Trauger J.T., Ballester G.E., Burrows C.J., Casertano S., Clarke J.T., Crisp D. (1994), The on-orbit performance of WFPC2, Astrophysical Journal Letters, v. 435, p. L3-L6
- STSci NICMOS pages [Архівовано 18 серпня 2011 у WebCite] (англ.)
- Gugliotta, Guy (12 квітня 2005). Nominee Backs a Review Of NASA's Hubble Decision. Washington Post. Архів оригіналу за 18 серпня 2011. Процитовано 10 січня 2007. (англ.)
- NASA Press-release: «NASA Approves Mission and Names Crew for Return to Hubble» [ 16 вересня 2011 у Wayback Machine.] (31 жовтня 2006 року)(англ.)
- (англ.). heavens-above. Архів оригіналу за 8 червня 2011. Процитовано 28 травня 2011.
- STSCi newsletter, v. 20, issue 2, Spring 2003
- Benn C.R., Sánchez S.F. (2001), Scientific Impact of Large Telescopes, Publications of the Astronomical Society of the Pacific, v. 113, p.385
- . Архів оригіналу за 27 вересня 2006. Процитовано 18 січня 2008.
- Астрономічний сайт К.Гамільтона [ 7 січня 2008 у Wayback Machine.](англ.)
- Амос, Джонатан (4 березня 2016). . Українська служба. BBC. Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 4 березня 2016.
- Oesch, P. A.; Brammer, G.; van Dokkum, P. G.; Illingworth, G. D.; Bouwens, R. J.; Labbe, I.; Franx, M.; Momcheva, I.; Ashby, M. L. N. (1 березня 2016). . arXiv:1603.00461 [astro-ph]. Архів оригіналу за 10 лютого 2017. Процитовано 4 березня 2016.
- Ray Villard, Adam Riess (7 травня 2009). . Архів оригіналу за 10 червня 2011. Процитовано 14 квітня 2011. (англ.)
- Hubble Space Telescope Call for Proposals for Cycle 14, (2004), eds. Neill Reid and Jim Younger
- . 11 квітня 2010. Архів оригіналу за 2 квітня 2011. Процитовано 14 квітня 2011. (англ.)
- Телескоп Hubble вийшов із ладу — причина відключення невідома. 26.06.2021, 13:40 [ 26 червня 2021 у Wayback Machine.]
Телескоп «Хаббл» зламався, і його не можуть відремонтувати. 26.06.2021 [ 26 червня 2021 у Wayback Machine.] - . Архів оригіналу за 16 липня 2021. Процитовано 17 липня 2021.
- . Архів оригіналу за 17 липня 2021. Процитовано 17 липня 2021.
- . 24 Канал (укр.). Архів оригіналу за 23 лютого 2022. Процитовано 23 лютого 2022.
- Hubble Mission Team. Goddard Space Flight Center (NOV 29, 2023). NASA’s Hubble Space Telescope Pauses Science Due to Gyro Issue. NASA.
- Марина Качура (30.11.2023). «Габбл» призупинив наукові спостереження через збій у роботі гіроскопа.
- Hubble Mission Team (DEC 08, 2023). NASA’s Hubble Space Telescope Returns to Science Operations. NASA. Процитовано 4 січня 2024.
- . РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 23 лютого 2022. Процитовано 23 лютого 2022.
- ESO. Four Filter Fusion. www.spacetelescope.org (англ.). Процитовано 23 лютого 2022.
- . РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 23 лютого 2022. Процитовано 23 лютого 2022.
- Gianopoulos, Andrea (15 лютого 2022). . NASA. Архів оригіналу за 23 лютого 2022. Процитовано 23 лютого 2022.
- . 24 Канал (укр.). Архів оригіналу за 23 лютого 2022. Процитовано 23 лютого 2022.
- . РБК-Украина (рос.). Архів оригіналу за 23 лютого 2022. Процитовано 23 лютого 2022.
- ESO. Hubble Captures a Peculiar Galactic Pair. www.spacetelescope.org (англ.). Процитовано 23 лютого 2022.
- Телескоп «Хаббл» отримав нове зображення кульового скупчення NGC 6544. 20.06.2023
- Hubble Sees Boulders Escaping from Asteroid Dimorphos. July 20, 2023 10:00 AM (EDT)
- «Габбл» побачив втечу валунів з протараненого астероїда Діморф. // Автор: Марина Качура. 21.07.2023
- Телескоп «Габбл» помітив хмару космічних каменів після зіткнення апарата DART з астероїдом. // Автор: Юлія Мирська. 21 липня 2023
- NASA шукає шляхи підвищення орбіти Габбла та продовження його роботи. // Автор: Julia Alexandrova. 11.05.2023
- Нове життя для космічного телескопа Габбл: що вигадали в NASA. 02.01.2023, 10:44
- Космічний телескоп Габбл падає: дві компанії зі США знають, як його врятувати. 11.05.2023, 11:59
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Габбл (телескоп) |
- Сайт NASA про проєкт «Габбл» [ 8 липня 2007 у Wayback Machine.](англ.)
- Офіційний сайт Інституту космічного телескопа(англ.)
- (англ.) HubbleSite Image Collection [ 25 лютого 2009 у Wayback Machine.] — колекція космічних знімків, що були зроблені телескопом Габбла.
- (англ.) Проєкт Hubble Heritage. [ 1 липня 2006 у Wayback Machine.]
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Gabbl Kosmichnij teleskop Gabbl abo kosmichnij teleskop Gabbla angl Hubble Space Telescope HST amerikanskij optichnij teleskop roztashovanij na navkolozemnij orbiti z 1990 roku Spilnij proyekt NASA i Yevropejskogo kosmichnogo agentstva YeKA Teleskop nazvano na chest amerikanskogo astronoma Edvina Gabbla Gabbl teleskop Kosmichnij teleskop Gabbl pislya servisnogo obslugovuvannya 1997 roku pid chas vidokremlennya vid shatla Diskaveri Zagalna informaciyaInshi nazvi LST Large Space Telescope Kod NSSDC 1990 037BOrganizaciya NASA amp YeKAVigotovleno z uchastyu Lockheed Martin Perkin ElmerData zapusku 24 kvitnya 1990Zasib zapusku shatl Diskaveri Trivalist misiyi trivayeMasa 13 3 tonnTip orbiti nizka navkolozemnaVisota orbiti 612 kmTip teleskopa reflektor Richi KretyenaDovzhina hvili 120 nm 1 mmDiametr 2 4mPole zoru 18 InstrumentiWFC WFC2 WFC3 Shirokokutna planetna kameraGHRS STIS Spektrograf z visokoyu rozdilnoyu zdatnistyuFOC ACS Kamera zjomki tmyanih ob yektiv Vdoskonalena oglyadova kamera FOS NICMOS Spektrograf tmyanih ob yektiv Kamera ta spektrometr blizhnogo infrachervonogo diapazonu COS ultrafioletovij spektrografFine Guidance Sensors datchiki tochnogo navedennyaZovnishni posilannyaInternet storinka hubble nasa gov Teleskop Gabbl unikalna bagatocilova orbitalna observatoriya najbilsha sered zapushenih u kosmos u XX stolitti Ye pershim aparatom iz seriyi Veliki observatoriyi Popri nevdalij pochatok roboti teleskop zapusheno na orbitu z defektom golovnogo dzerkala zusillyami kosmichnoyi ekspediciyi defekt udalosya majzhe povnistyu kompensuvati sho nadalo zmogu nablizitisya do rozrahunkovih harakteristik Podalshi ekspediciyi dali vdoskonalili teleskop Za jogo dopomogoyu zdijsneno bagato vazhlivih sposterezhen Stanom na 2018 rik teleskop pracyuye i mozhe vikoristovuvatisya do 2030 h 2040 h rokiv Jogo nastupnik teleskop Dzhejms Vebb JWST planuvavsya do zapusku she u 2007 roci Pislya dekilkoh perenesen NASA ogolosilo novu datu zapusku 18 grudnya 2021 roku Ostatochnoyu datoyu zapusku teleskopa JWST viznacheno 25 grudnya 2021 roku Aparat zapusheno v kosmos o 12 20 UTC raketoyu nosiyem Arian 5 z kosmodroma Kuru roztashovanogo u Francuzkij Gviani IstoriyaPeredistoriya koncepciyi ranni proyekti Persha zgadka koncepciyi orbitalnogo teleskopa zustrichayetsya v knizi Germana Oberta Raketa do mizhplanetnogo prostoru nim Die Rakete zu den Planetenraumen 1923 V 1946 roci amerikanskij astrofizik Lajmen Spitcer opublikuvav stattyu Astronomichni perevagi pozazemnoyi observatoriyi angl Astronomical advantages of an extra terrestrial observatory U statti zaznacheno dvi golovni perevagi takogo teleskopa jogo kutova rozdilna zdatnist obmezhena lishe difrakciyeyu a ne turbulentnimi potokami v atmosferi na toj chas rozdilna zdatnist nazemnih teleskopiv bula vid 0 5 do 1 0 kutovoyi sekundi todi yak teoretichna mezha rozdilnoyi zdatnosti za difrakciyeyu dlya teleskopa iz dzerkalom 2 5 metri stanovit blizko 0 1 kutovoyi sekundi kosmichnij teleskop mig bi zdijsnyuvati sposterezhennya v infrachervonomu ta ultrafioletovomu diapazonah v yakih poglinannya viprominyuvannya zemnoyu atmosferoyu velmi znachne Spitcer prisvyativ znachnu chastinu svoyeyi naukovoyi kar yeri prosuvannyu proyektu U 1962 roci Nacionalnoyu akademiyeyu nauk SShA opublikovano dopovid yaka rekomenduvala vnesti rozrobku orbitalnogo teleskopa do kosmichnoyi programi i 1965 roku Spitcera bulo priznacheno golovoyu komitetu do kompetenciyi yakogo vhodilo viznachennya naukovih zavdan dlya velikogo kosmichnogo teleskopa Kosmichna astronomiya stala rozvivatisya pislya zakinchennya Drugoyi Svitovoyi vijni 1946 roku vpershe bulo otrimano ultrafioletovij spektr Soncya Orbitalnij teleskop dlya doslidzhen Soncya bulo zapusheno Velikoyu Britaniyeyu 1962 roku v ramkah programi Ariel a 1966 roku NASA zapustila v kosmos pershu orbitalnu observatoriyu OAO 1 angl Orbiting Astronomical Observatory Misiya ne zdobula uspihu cherez vidmovu akumulyatoriv cherez tri dni pislya startu 1968 roku bulo zapusheno OAO 2 yaka zdijsnyuvala sposterezhennya ultrafioletovogo viprominyuvannya zir i galaktik azh do 1972 roku znachno perevishivshi rozrahunkovij termin ekspluataciyi v 1 rik Misiyi OAO posluzhili naochnoyu demonstraciyeyu roli yaku mozhut vidigrati orbitalni teleskopi i 1968 roku NASA zatverdila plan budivnictva teleskopa reflektora z dzerkalom diametrom 3 m Proyekt otrimav umovnu nazvu LST angl Large Space Telescope Zapusk planuvavsya na 1972 rik Programa pidkreslyuvala neobhidnist regulyarnih pilotovanih ekspedicij dlya obslugovuvannya teleskopa z metoyu zabezpechennya trivaloyi roboti dorogogo priladu Programa Spejs Shatl sho rozvivalasya paralelno davala nadiyu na vidpovidnu mozhlivist Borotba za finansuvannya proyektu Zavdyaki uspihu programi OAO v astronomichnomu tovaristvi sklavsya konsensus shodo togo sho budivnictvo velikogo orbitalnogo teleskopa maye stati prioritetnim zavdannyam 1970 roku NASA zasnuvalo dva komiteti odin dlya vivchennya i planuvannya tehnichnih aspektiv zavdannyam drugogo bula rozrobka programi naukovih doslidzhen Nastupnoyu serjoznoyu pereponoyu bulo finansuvannya proyektu vitrati na yakij mali perevershiti vartist bud yakogo nazemnogo teleskopa Kongres SShA postaviv pid sumniv bagato statej zaproponovanogo koshtorisu i istotno skorotiv asignuvannya spochatku pripuskayuchi masshtabni doslidzhennya instrumentiv i konstrukciyi observatoriyi 1974 roku u mezhah inicijovanoyi prezidentom Fordom programi skorochen vitrat byudzhetu Kongres povnistyu skasuvav finansuvannya proyektu U vidpovid na ce astronomi rozgornuli shiroku kampaniyu lobiyuvannya Bagato vchenih osobisto zustrilisya z senatorami i kongresmenami bulo takozh provedeno kilka znachnih rozsilok listiv na pidtrimku proyektu Nacionalna Akademiya Nauk opublikuvala dopovid v yakij bulo pidkresleno vazhlivist stvorennya velikogo orbitalnogo teleskopa i v rezultati senat pogodivsya vidiliti polovinu koshtiv za byudzhetom zatverdzhenim Kongresom spochatku Finansovi problemi priveli do skorochen golovnim z yakih bulo rishennya zmenshiti diametr dzerkala z 3 do 2 4 metra dlya skorochennya vitrat i otrimannya kompaktnishoyi konstrukciyi Takozh bulo skasovano proyekt teleskopa z pivtorametrovim dzerkalom yakij peredbachalosya zapustiti z metoyu testuvannya i nalagodzhennya sistem i uhvaleno rishennya pro kooperaciyu z Yevropejskim kosmichnim agentstvom YeKA pogodilasya brati uchast u finansuvanni a takozh nadati deyaki instrumenti i sonyachni batareyi dlya observatoriyi natomist za yevropejskimi astronomami rezervuvalosya ne menshe 15 chasu sposterezhen 1978 roku Kongres zatverdiv finansuvannya u rozmiri 36 miljoniv dolariv i vidrazu pislya cogo pochalisya povnomasshtabni roboti z proyektuvannya Zapusk planuvavsya na 1983 rik Na pochatku 80 h teleskop otrimav im ya Edvina Gabbla Organizaciya proyektuvannya i budivnictva Robotu zi stvorennya kosmichnogo teleskopa bulo podileno mizh bagatma kompaniyami i ustanovami Kosmichnij centr Marshalla vidpovidav za rozrobku proyektuvannya i budivnictvo teleskopa Centr kosmichnih polotiv Goddarda zdijsnyuvav zagalne kerivnictvo rozrobkoyu naukovih priladiv i jogo bulo obrano yak nazemnij centr keruvannya Centr Marshalla uklav kontrakt z kompaniyeyu Perkin Elmer angl Perkin Elmer na proyektuvannya i vigotovlennya optichnoyi sistemi teleskopa angl Optical Telescope Assembly OTA i datchikiv tochnogo navedennya Korporaciya Lokhid otrimala kontrakt na budivnictvo kosmichnogo aparatu dlya teleskopa Vigotovlennya optichnoyi sistemi Poliruvannya golovnogo dzerkala teleskopa laboratoriya kompaniyi Perkin Elmer traven 1979 Dzerkalo i optichna sistema v cilomu buli najvazhlivishimi chastinami konstrukciyi teleskopa i do nih visuvalisya osoblivo zhorstki vimogi Zazvichaj dzerkala teleskopiv vigotovlyayut z dopuskom priblizno v desyatu chastinu dovzhini hvili vidimogo svitla ale oskilki kosmichnij teleskop priznachavsya dlya sposterezhen u diapazoni vid ultrafioletovogo do infrachervonogo a rozdilna zdatnist mala buti vdesyatero vishoyu nizh u nazemnih priladiv dopusk dlya vigotovlennya jogo golovnogo dzerkala bulo vstanovleno v 1 20 dovzhini hvili vidimogo svitla priblizno 30 nanometriv Rezervne dzerkalo teleskopa Smitsonovskij muzej aviaciyi i kosmonavtiki Vashington Kompaniya Perkin Elmer mala namir zastosuvati novi verstati iz chislovim programnim keruvannyam dlya vigotovlennya dzerkala zadanoyi formi Kompaniya Kodak otrimala kontrakt na vigotovlennya zapasnogo dzerkala iz vikoristannyam tradicijnih metodiv poliruvannya na vipadok neperedbachenih problem z neaprobovanimi tehnologiyami dzerkalo vigotovlene kompaniyeyu Kodak narazi mistitsya v ekspoziciyi muzeyu Smitsonivskogo institutu Roboti nad osnovnim dzerkalom pochalisya 1979 roku dlya vigotovlennya zastosovano sklo z nadnizkim koeficiyentom rozshirennya Dlya zmenshennya vagi dzerkalo skladalosya z dvoh poverhon nizhnoyi ta verhnoyi spoluchenih gratchastoyu konstrukciyeyu stilnikovoyi strukturi Roboti z poliruvannya dzerkala trivali do travnya 1981 roku pri comu bulo porusheno pochatkovi termini ta znachno perevisheno byudzhet U zvitah NASA togo periodu vislovlyuyutsya sumnivi v kompetentnosti kerivnictva kompaniyi Perkin Elmer ta yiyi zdatnosti uspishno zavershiti proyekt takoyi vazhlivosti i skladnosti Z metoyu ekonomiyi koshtiv NASA skasuvala zamovlennya na rezervne dzerkalo i perenesla datu zapusku na zhovten 1984 roku Ostatochno roboti zavershilisya do kincya 1981 roku pislya nanesennya vidbivalnogo pokrittya z alyuminiyu zavtovshki 75 nm i zahisnogo pokrittya z ftoridu magniyu zavtovshki 25 nm Popri zavershennya robit sumnivi v kompetentnosti Perkin Elmer zalishalisya oskilki termini zakinchennya robit nad reshtoyu komponentiv optichnoyi sistemi postijno zsuvalisya a byudzhet proyektu zrostav Grafiki robit sho nadavalisya kompaniyeyu NASA sharakterizuvala yak neviznacheni j taki sho zminyuyutsya shodnya i zapusk teleskopa bulo vidkladeno do kvitnya 1985 roku Odnak termini prodovzhuvali zrivatisya zatrimka zrostala kozhnogo kvartalu v serednomu na misyac a na zavershalnomu etapi na den shodnya NASA bula vimushena she dvichi perenesti start spochatku na berezen a potim na veresen 1986 roku Na toj chas zagalnij byudzhet proyektu zris do 1 175 mlrd dolariv SShA Kosmichnij aparat Pochatkovi etapi robit nad kosmichnim aparatom 1980 Inshoyu skladnoyu inzhenernoyu problemoyu bulo stvorennya kosmichnogo korablya dlya teleskopa i reshti priladiv Osnovnimi vimogami buli zahist ustatkuvannya vid postijnih perepadiv temperatur cherez nagriv vid pryamogo sonyachnogo osvitlennya ta oholodzhennya v tini Zemli a takozh osoblivo tochne oriyentuvannya teleskopa Teleskop zmontovano useredini legkoyi alyuminiyevoyi kapsuli yaku vkrito bagatosharovoyu termoizolyaciyeyu sho zabezpechuye stabilnu temperaturu Zhorstkist kapsuli i kriplennya priladiv zabezpechuye vnutrishnya prostorova rama z vuglecevogo volokna Hocha roboti zi stvorennya kosmichnogo aparatu zdijsnyuvalisya uspishnishe nizh vigotovlennya optichnoyi sistemi Lokhid takozh pripustilasya deyakogo vidstavannya vid grafika i perevishennya byudzhetu Do travnya 1985 roku perevitrata koshtiv sklala blizko 30 vid pochatkovogo obsyagu a vidstavannya vid planu 3 misyaci U pidgotovlenij Kosmichnim centrom Marshalla dopovidi nagoloshuvalosya sho pid chas provedennya robit kompaniya ne viyavlyaye iniciativi voliyuchi pokladatisya na vkazivki NASA Koordinaciya doslidzhen i upravlinnya polotom 1983 roku pislya deyakogo protistoyannya mizh NASA i naukovoyu spilnotoyu bulo zasnovano Naukovij institut kosmichnogo teleskopa angl STScI Institut keruyetsya Asociaciyeyu universitetiv z astronomichnih doslidzhen angl AURA i roztashovuyetsya v kampusi universitetu Dzhona Gopkinsa v Baltimori shtat Merilend Universitet Gopkinsa odin sered 32 amerikanskih universitetiv ta inozemnih organizacij sho vhodyat do asociaciyi Naukovij institut kosmichnogo teleskopa vidpovidaye za organizaciyu naukovih robit i zabezpechennya dostupu astronomiv do otrimanih danih funkciyi yaki NASA hotila zalishiti pid svoyim kontrolem ale vcheni volili peredati yih akademichnim ustanovam bulo zasnovano 1984 roku v misti Garhing nim Garching bei Munchen Nimechchina dlya nadannya analogichnih mozhlivostej yevropejskim astronomam Keruvannya polotom bulo pokladeno na Centr kosmichnih polotiv Goddarda roztashovanij u misti Grinbelt Merilend za 48 kilometriv vid Naukovogo institutu kosmichnogo teleskopa Za funkcionuvannyam teleskopa vedetsya cilodobove pozminne sposterezhennya chotirma grupami fahivciv Tehnichnij suprovid zdijsnyuyetsya NASA i kompaniyami kontaktorami cherez Centr Goddarda Zapusk i pochatok robotiStart shatla Diskaveri z kosmichnim teleskopom Gabbl na bortu Kosmichnij teleskop Gabbl na orbiti pobachenij z kosmichnogo korablya Atlantis 2009 roku Zapusk kosmichnogo teleskopa na orbitu planuvavsya na zhovten 1986 roku ale 28 sichnya katastrofa Chellendzhera prizupinila programu Spejs Shatl na dekilka rokiv i zapusk dovelosya vidklasti Vimushena zatrimka dozvolila zdijsniti nizku vdoskonalen sonyachni batareyi bulo zamineno na efektivnishi modernizovano bortovij obchislyuvalnij kompleks i sistemi zv yazku a takozh zmineno konstrukciyu kormovogo zahisnogo kozhuha z metoyu polegshiti obslugovuvannya teleskopa na orbiti Ves cej chas chastini teleskopa zberigalisya v primishennyah zi shtuchno ochishenoyu atmosferoyu sho zbilshilo vitrati na proyekt Pislya vidnovlennya polotiv shatliv 1988 roku zapusk bulo ostatochno priznacheno na 1990 rik Pered zapuskom pil sho nakopichivsya na dzerkali bulo vidaleno za dopomogoyu stisnutogo azotu zdijsneno retelne testuvannya vsih sistem Shatl Diskaveri STS 31 startuvav 24 kvitnya 1990 roku i nastupnogo dnya viviv teleskop na rozrahovanu orbitu Vid pochatku proyektuvannya do zapusku bulo vitracheno 2 5 mlrd dolariv SShA za pochatkovogo byudzhetu v 400 mln Zagalni vitrati na proyekt stanom na 1999 rik ocinyuyutsya u 6 mlrd dolariv z amerikanskoyi storoni ta 593 miljoni yevro yaki bulo splacheno YeKA Priladi vstanovleni na chas zapusku Na moment zapusku na bortu bulo vstanovleno shist naukovih priladiv Shirokokutna i planetarna kamera angl Wide Field and Planetary Camera WFPC Kameru bulo skonstrujovano v Laboratoriyi reaktivnogo ruhu NASA Yiyi bulo osnasheno naborom iz 48 svitlofiltriv dlya vidilennya dilyanok spektru sho stanovlyat osoblivu cikavist dlya astrofizichnih sposterezhen Prilad mav 8 PZZ matric rozpodilenih mizh dvoma kamerami kozhna mala po 4 matrici Shirokokutna kamera mala velikij kut oglyadu todi yak Planetarna kamera mala bilshu fokusnu vidstan i otzhe davala zbilshene zobrazhennya Spektrograf visokoyi rozdilnoyi zdatnosti Goddarda angl Goddard High Resolution Spectrograph GHRS Spektrograf priznachavsya dlya roboti v ultrafioletovomu diapazoni Prilad bulo stvoreno u centri kosmichnih polotiv Goddarda jogo spektralna rozdilna zdatnist dosyagala 90 000 linij Kamera znimannya tmyanih ob yektiv angl Faint Object Camera FOC Prilad rozrobleno YeKA Kamera priznachalasya dlya zjomki ob yektiv v ultrafioletovomu diapazoni z visokoyu rozdilnoyu zdatnistyu do 0 05 Spektrograf tmyanih ob yektiv angl Faint Object Spectrograph FOS Priznachavsya dlya doslidzhennya osoblivo tmyanih ob yektiv v ultrafioletovomu diapazoni Visokoshvidkisnij fotometr angl High Speed Photometer HSP Rozroblenij v universiteti Viskonsina priznachavsya dlya sposterezhen za zminnimi zirkami ta inshimi ob yektami z yaskravistyu sho zminyuyetsya Mig vikonuvati do 10000 vimiriv na sekundu iz tochnistyu blizko 2 Datchiki tochnogo navedennya angl Fine Guidance Sensors mozhut zastosovuvatisya z naukovoyu metoyu zabezpechuyuchi astrometriyu z tochnistyu do kutovoyi milisekundi Ce dozvolyaye obchislyuvati paralaks i vlasnij ruh ob yektiv iz tochnistyu do 0 2 kutovoyi milisekundi i sposterigati orbiti podvijnih zirok iz kutovim diametrom do 12 milisekund Defekt golovnogo dzerkala Vzhe v pershi tizhni pislya pochatku roboti otrimani zobrazhennya prodemonstruvali serjoznu problemu v optichnij sistemi teleskopa Hocha yakist zobrazhen bula krashoyu nizh u nazemnih teleskopiv Gabbl ne mig dosyagti zadanoyi chitkosti i dopusk znimkiv buv znachno girshij vid ochikuvanogo Zobrazhennya tochkovih dzherel mali radius ponad odnu kutovu sekundu zamist fokusuvannya v kolo diametrom 0 1 sekundi zgidno zi specifikaciyeyu Analiz zobrazhen viyaviv sho dzherelom problemi ye nepravilna forma golovnogo dzerkala Popri te sho jogo bulo rozrahovano mabut najtochnishe z bud koli stvorenih a dopusk ne perevishuvav 1 20 dovzhini hvili vidimogo svitla jogo bulo vigotovleno zanadto plaskim po krayah Vidhilennya poverhni vid zadanoyi formi stanovilo lishe 2 mikrometri ale rezultat viyavivsya katastrofichnim silna sferichna aberaciya optichnij defekt koli svitlo vidbite vid krayiv dzerkala fokusuyetsya v inshij tochci nizh svitlo vidbite centralnimi dilyankami dzerkala Vpliv defektu na astronomichni doslidzhennya zalezhav vid tipu sposterezhen harakteristiki rozsiyuvannya buli dostatni dlya zdijsnennya unikalnih sposterezhen yaskravih ob yektiv iz dosit visokoyu rozdilnoyu zdatnistyu takozh praktichno ne postrazhdala i spektroskopiya Prote vtrata znachnoyi chastini svitlovogo potoku cherez rozfokusuvannya znachno zmenshila pridatnist teleskopa dlya sposterezhen tmyanih ob yektiv i otrimannya zobrazhen z visokoyu kontrastnistyu Otzhe praktichno vsi kosmichni programi stali prosto nezdijsnennimi oskilki vimagali sposterezhen tmyanih ob yektiv Prichini defektu Analizuyuchi zobrazhennya tochkovih dzherel svitla astronomi vstanovili sho konichna postijna dzerkala stanovit 1 0139 zamist potribnoyi 1 00229 Take zh chislo bulo otrimano shlyahom perevirki nul korektoriv priladiv dlya vimiru krivini polirovanoyi poverhni z visokoyu tochnistyu zastosovanih kompaniyeyu Perkin Elmer a takozh z analizu interferogram otrimanih u procesi nazemnogo testuvannya dzerkala Komisiya ocholyuvana Lyu Allenom angl Lew Allen direktorom Laboratoriyi reaktivnogo ruhu vstanovila sho defekt vinik vnaslidok pomilki pid chas montazhu golovnogo nul korektora polovu linzu yakogo bulo zsunuto na 1 3 mm shodo pravilnogo roztashuvannya Zsuv stavsya z vini tehnika sho zbirav prilad Vin pomilivsya pid chas roboti z lazernim vimiryuvachem sho zastosovuvavsya dlya tochnogo roztashuvannya optichnih elementiv priladu a koli pislya zakinchennya montazhu pomitiv neperedbachenu shilinu mizh linzoyu ta konstrukciyeyu sho pidtrimuye yiyi to prosto vstaviv zvichajnu metalevu shajbu U procesi poliruvannya dzerkala jogo poverhnya pereviryalasya za dopomogoyu dvoh inshih nul korektoriv kozhen z yakih pravilno vkazuvav na nayavnist sferichnoyi aberaciyi Ci perevirki bulo peredbacheno same dlya zapobigannya serjoznim optichnim defektam Nezvazhayuchi na chitki instrukciyi z kontrolyu yakosti kompaniya proignoruvala rezultati vimiryuvan voliyuchi viriti sho dva nul korektori mensh tochni nizh golovnij vimiri yakogo svidchili pro idealnu formu dzerkala Komisiya poklala provinu za podiyu v pershu chergu na vikonavcya Stosunki mizh optichnoyu kompaniyeyu i NASA serjozno pogirshilisya v procesi roboti nad teleskopom cherez postijnij zriv grafika robit i perevitrati koshtiv NASA vstanovila sho kompaniya ne stavilasya do robit nad dzerkalom yak do osnovnoyi chastini svogo biznesu i perebuvala v upevnenosti sho zamovlennya ne mozhe buti peredano inshomu pidryadnikovi pislya pochatku robit Hocha komisiya piddala kompaniyu suvorij kritici chastinu vidpovidalnosti pokladeno takozh na NASA v pershu chergu za nezdatnist viyaviti serjozni problemi z kontrolem yakosti ta porushennya procedur z boku vikonavcya Poshuki rishennya Oskilki dizajn teleskopa vid pochatku peredbachav obslugovuvannya na orbiti ucheni negajno pochali poshuk potencijnogo rishennya yake mozhna bulo b zastosuvati pid chas pershoyi tehnichnoyi misiyi zaplanovanoyi na 1993 rik Hocha Kodak zavershiv vigotovlennya zapasnogo dzerkala dlya teleskopa zamina jogo v kosmosi ne vidavalasya mozhlivoyu a znimati teleskop z orbiti dlya zamini dzerkala na Zemli bulo b nadto dovgo i dorogo Toj fakt sho dzerkalo bulo vidpolirovano do nepravilnoyi formi z visokoyu tochnistyu priviv do ideyi rozrobiti novij optichnij komponent yakij bi vikonuvav zvorotne peretvorennya ekvivalentne pomilci Novij pristrij pracyuvav bi dlya teleskopa podibno do okulyariv koriguyuchi sferichnu aberaciyu Cherez riznicyu v konstrukciyi priladiv potribno bulo rozrobiti dva rizni koriguvalni pristroyi Odin priznachavsya dlya Shirokoformatnoyi i Planetarnoyi kameri yaka mala specialni dzerkala sho spryamovuvali svitlo na yiyi sensori i korekciya mogla zdijsnyuvatisya za rahunok vikoristannya dzerkal osoblivoyi formi yaki b kompensuvali aberaciyu Vidpovidnu zaminu bulo peredbacheno v konstrukciyi novoyi Planetarnoyi kameri Inshi priladi ne mali promizhnih vidzerkalyuyuchih poverhon i takim chinom potrebuvali zovnishnogo koriguvalnogo pristroyu Sistema optichnoyi korekciyi COSTAR Korektuvannya aberaciyi teleskopa Znimok galaktiki M100 do i pislya vstanovlennya COSTAR Sistema priznachena dlya koriguvannya sferichnoyi aberaciyi otrimala nazvu COSTAR i skladalasya z dvoh dzerkal odne z yakih kompensuvalo defekt Dlya vstanovlennya COSTAR na teleskop neobhidno bulo demontuvati odin z priladiv i vcheni uhvalili rishennya pozhertvuvati visokoshvidkisnim fotometrom Protyagom pershih troh rokiv roboti do vstanovlennya koriguvalnih pristroyiv teleskop zdijsniv veliku kilkist sposterezhen Zokrema defekt ne duzhe vplivav na spektroskopichni vimiri Nezvazhayuchi na skasovani cherez defekt eksperimenti bulo otrimano bezlich vazhlivih naukovih rezultativ zokrema stvoreno novi algoritmi polipshennya yakosti zobrazhen za dopomogoyu dekonvolyuciyi Tehnichne obslugovuvannya teleskopaObslugovuvannya Gabbla zdijsnyuyetsya pid chas vihodiv u vidkritij kosmos z kosmichnih korabliv bagatorazovogo vikoristannya tipu Spejs Shatl Vsogo bulo zdijsneno chotiri ekspediciyi z obslugovuvannya teleskopa Pid chas misij do Gabbla zagalom astronavti proveli v kosmosi 57 dniv 15 godin 48 hvilin i 8 sekund Voni pidtrimuvali bezperebijnu robotu teleskopa j osnashuvali jogo vse bilsh potuzhnimi instrumentami Persha ekspediciya Roboti na teleskopi pid chas pershoyi ekspediciyi Cherez viyavlenij defekt dzerkala znachennya pershoyi ekspediciyi z obslugovuvannya bulo osoblivim oskilki vona mala vstanoviti na teleskop koriguvalnu optiku Polit Indevor STS 61 vidbuvsya 2 13 grudnya 1993 roku roboti na teleskopi prodovzhuvalisya protyagom desyati dniv Ekspediciya bula odniyeyu z najskladnishih za vsyu istoriyu protyagom neyi bulo zdijsneno p yat trivalih vihodiv do vidkritogo kosmosu Visokoshvidkisnij fotometr bulo zamineno na sistemu optichnoyi korekciyi shirokokutnu i planetarnu kameru bulo zamineno na novu model angl Wide Field and Planetary Camera 2 WFPC2 iz sistemoyu vnutrishnoyi korekciyi Okrim togo bulo zamineno sonyachni batareyi i sistemi keruvannya rushiyami batarej chotiri giroskopi sistemi navedennya dva magnetometri onovleno bortovij obchislyuvalnij kompleks Takozh bulo zdijsneno korekciyu orbiti neobhidnu cherez vtratu visoti vnaslidok tertya ob povitrya pid chas ruhu u verhnih sharah atmosferi 31 sichnya 1994 roku NASA ogolosilo pro uspih misiyi i prodemonstruvalo pershi znimki znachno vishoyi yakosti Uspishne zavershennya ekspediciyi bulo velikim dosyagnennyam yak dlya NASA tak i dlya astronomiv yaki otrimali v svoye rozporyadzhennya povnocinnij instrument Druga ekspediciya Druge tehnichne obslugovuvannya bulo zdijsneno 11 21 lyutogo 1997 roku v ramkah misiyi Diskaveri STS 82 Spektrograf Goddarda i Spektrograf tmyanih ob yektiv bulo zamineno na Reyestruvalnij spektrograf kosmichnogo teleskopa angl Space Telescope Imaging Spectrograph STIS i Kameru ta multiob yektnij spektrometr blizhnogo infrachervonogo diapazonu angl Near Infrared Camera and Multi Object Spectrometer NICMOS Bulo takozh zamineno bortovij reyestrator zrobleno remont teploizolyaciyi ta vikonano korekciyu orbiti Tretya ekspediciya A Ekspediciya 3A Diskaveri STS 103 vidbulasya 19 27 grudnya 1999 roku pislya togo yak bulo uhvaleno rishennya pro dostrokove provedennya chastini robit za programoyu tretogo servisnogo obslugovuvannya Ce bulo viklikano tim sho vijshli z ladu tri z shesti giroskopiv sistemi navedennya Chetvertij giroskop vidmoviv za dekilka tizhniv do polotu zrobivshi teleskop nepridatnim dlya sposterezhen Ekspediciya zaminila vsi shist giroskopiv datchik tochnogo navedennya i bortovij komp yuter Novij komp yuter mistiv procesor Intel 80486 osoblivogo virobnictva iz pidvishenoyu stijkistyu do radiaciyi Ce dozvolilo za dopomogoyu bortovogo kompleksu zdijsnyuvati chastinu obchislen sho ranishe vikonuvalisya na Zemli Tretya ekspediciya B Gabbl u vantazhnomu vidsiku shatla pered povernennyam na orbitu na tli Zemli sho shodit Ekspediciya STS 109 Ekspediciyu 3V chetverta misiya bulo zdijsneno 1 12 bereznya 2002 roku polit Kolumbiyi STS 109 Protyagom ekspediciyi Kameru znimannya tmyanih ob yektiv bulo zamineno na Vdoskonalenu oglyadovu kameru angl Advanced Camera for Surveys ACS i vidnovleno funkcionuvannya Kameri i spektrometra blizhnogo infrachervonogo diapazonu NICMOS v sistemi oholodzhennya yakih 1999 roku skinchivsya ridkij azot Bulo vdruge zamineno sonyachni batareyi Novi paneli buli na tretinu menshimi za plosheyu sho znachno zmenshilo vtrati na tertya v atmosferi ale viroblyali na 30 bilshe energiyi zavdyaki chomu stala mozhlivoyu odnochasna robota vsih priladiv vstanovlenih na bortu observatoriyi Takozh bulo zamineno vuzol rozpodilu energiyi sho vimagalo povnogo vimknennya elektrozhivlennya na bortu vpershe z chasu zapusku Zdijsneni roboti istotno rozshirili mozhlivosti teleskopa Dva vvedeni v diyu priladi ACS i NICMOS dozvolili otrimati zobrazhennya Chetverta ekspediciya Chergovu ekspediciyu z obslugovuvannya z metoyu zamini akumulyatoriv i giroskopiv a takozh vstanovlennya novih vdoskonalenih instrumentiv bulo priznacheno na lyutij 2005 roku ale pislya katastrofi kosmichnogo korablya Kolumbiya 1 bereznya 2003 bulo vidkladeno na neviznachenij termin sho postavilo pid zagrozu podalshu robotu Gabbla Navit pislya vidnovlennya polotiv shatliv misiyu bulo skasovano oskilki bulo uhvaleno rishennya sho kozhen chovnik sho pryamuye v kosmos povinen mati mozhlivist distatisya MKS u razi viyavlennya nespravnostej Prote cherez veliku riznicyu v nahili ta visoti orbit shatl ne mozhe vijti na orbitu stanciyi pislya vidvidin teleskopa Pid tiskom Kongresu i gromadskosti sho vimagali zahodiv z poryatunku teleskopa 29 sichnya 2004 Shon O Kif angl Sean OKeefe sho buv todi administratorom NASA ogolosiv sho vivchit rishennya pro skasuvannya ekspediciyi do teleskopa she raz 13 lipnya 2004 roku oficijna komisiya Akademiyi nauk SShA uhvalila rekomendaciyu sho teleskop maye buti zberezheno popri ochevidnij rizik 11 serpnya togo zh roku O Kif doruchiv Centru Goddarda pidgotuvati detalni propoziciyi pro obslugovuvannya teleskopa za dopomogoyu robota Pislya vivchennya cej plan bulo viznano tehnichno nezdijsnennim 31 zhovtnya 2006 roku novim administratorom NASA Majklom Griffinom bulo oficijno ogolosheno pro pidgotovku ostannoyi misiyi z remontu j modernizaciyi teleskopa Ekspediciyu do teleskopa bulo priznacheno na seredinu 2008 roku yiyi trivalist 11 dniv Na bortu bula nizka nespravnostej usunuti yaki bez vidvidin teleskopa bulo nemozhlivo 3 serpnya 2004 roku vidmovila rezervna sistema zhivlennya Reyestruvalnogo spektrometra osnovna vijshla z ladu she v travni 2001 prilad perebuvav u nerobochomu stani Iz shesti giroskopiv sistemi oriyentaciyi pracyuvali lishe chotiri i z 31 serpnya 2005 roku teleskop bulo perevedeno v rezhim oriyentaciyi na dvoh giroskopah dva zalishalisya v rezervi U normalnomu rezhimi vikoristovuyutsya tri giroskopi u razi oriyentaciyi na dvoh zonu oglyadu obmezheno a tochne navedennya uskladnene 29 sichnya 2007 roku vijshla z ladu rezervna sistema zhivlennya Vdoskonalenoyi oglyadovoyi kameri Osnovna sistema bula chastkovo nespravna z 2006 roku Peremikannya na neyi bulo mozhlivim ale kamera pracyuvala lishe v ultrafioletovomu diapazoni Misiya Atlantisa STS 125 pochalasya 11 travnya 2009 roku koli kosmichnij chovnik startuvav iz kosmodromu na misi Kanaveral u shtati Florida Na bortu korablya perebuvav ekipazh iz 7 astronavtiv Yak ryatuvalnij korabel bulo pidgotovleno i vstanovleno na startovu poziciyu shatl Diskaveri Protyagom misiyi astronavti Atlantisa p yat raziv vihodili do vidkritogo kosmosu i vikonali vsi postavleni pered nimi zavdannya Voni vstanovili na teleskop novij stikuvalnij pristrij vstanovili novu kameru Wide Field Camera 3 yaka ye osnovnim robochim instrumentom teleskopa i zaminili Wide Field Planetary Camera 2 sho ekspluatuvalasya protyagom 16 rokiv Krim togo astronavti zaminili komp yuternu sistemu obrobki j peredachi danih teleskopa sho vidpovidaye za robotu vsih komponentiv Gabbla i peredachu danih z teleskopa na Zemlyu chastkovo vidremontuvali osnovnu kameru Advanced Camera for Surveys obladnali Gabbl Chutlivim ultrafioletovim spektrografom Cosmic Origins Spectrograph zaminili giroskopi j akumulyatori teleskopa vstanovili novij sensor dlya oriyentaciyi aparata v prostori ta nove zahisne pokrittya dlya teleskopa Sho stosuyetsya teleskopa u cilomu to za rezultatami zdijsnenih chetvertoyu ekspediciyeyu robit termin jogo roboti bulo zbilsheno na 5 10 rokiv Peredbachalosya sho Gabbl pracyuvatime na orbiti do 2013 roku koli jogo mav zminiti kosmichnij teleskop Dzhejms Vebb pislya chogo Gabbl bude zatopleno v Tihomu okeani Inshih remontnih misij dlya nogo ne planuyetsya Tehnichni daniZagalna budova teleskopa Hubble Parametri orbiti Apogej 566 km Perigej 561 km Period obertannya 96 2 hv Kosmichnij aparat Dovzhina kosmichnogo aparata 13 3 m Diametr 4 3 m Diametr golovnogo dzerkala 2 4 m Dvi sonyachni paneli mayut rozmiri 2 6 7 1 m Masa 11 000 kg iz vstanovlenimi priladami blizko 12 500 kg Dosyagnennya Stovpi tvorinnya odin z najvidomishih znimkiv otrimanih teleskopom Narodzhennya molodih zir u Tumannosti Orla Za 15 rokiv roboti na navkolozemnij orbiti Gabbl otrimav 700 tisyach zobrazhen 22 tisyach nebesnih ob yektiv zir tumannostej galaktik planet Potik danih yaki vin shodenno generuye v procesi sposterezhen stanovit blizko 15 Gb Zagalnij yihnij obsyag nakopichenij za ves chas roboti teleskopa perevishuye 20 terabajt Blizko 4000 astronomiv distali mozhlivist zastosovuvati jogo dlya sposterezhen opublikovano blizko 4000 statej u naukovih zhurnalah Vstanovleno sho v serednomu indeks cituvannya astronomichnih statej zasnovanih na danih teleskopa udvichi vishij nizh statej zasnovanih na inshih danih Shorichno u spisku 200 najcitovanishih statej ne menshe 10 posidayut roboti vikonani na osnovi materialiv Gabbla Nulovij indeks cituvannya mayut u cilomu blizko 30 publikacij z astronomiyi i lishe 2 publikacij vikonanih za dopomogoyu kosmichnogo teleskopa Prote cina yaku dovoditsya platiti za dosyagnennya Gabbla velmi visoka specialne doslidzhennya prisvyachene vivchennyu vplivu na rozvitok astronomiyi teleskopiv riznih tipiv vstanovilo sho hocha publikaciyi vikonani za dopomogoyu orbitalnogo teleskopa mayut sumarnij indeks cituvannya v 15 raziv bilshij nizh u nazemnogo reflektora z 4 metrovim dzerkalom utrimannya orbitalnogo teleskopa ponad 100 raz dorozhche Najznachnishi sposterezhennya Na zobrazhenni otrimanomu za programoyu Hubble Ultra Deep Field vidno sotni galaktik najchervonishi i tmyanishi utvorilisya vsogo cherez 800 mln rokiv pislya Velikogo Vibuhu Za dopomogoyu vimiryuvannya vidstani do cefeyid u skupchenni Divi bulo utochneno znachennya staloyi Gabbla Do sposterezhen orbitalnogo teleskopa pohibka viznachennya staloyi ocinyuvalasya v 50 sposterezhennya dozvolili pidvishiti tochnist do 10 Vpershe otrimano karti poverhni Plutona i Eridi Vpershe sposterigalisya ultrafioletovi polyarni syajva na Saturni Yupiteri i Ganimedi Otrimano dodatkovi dani zokrema spektrometrichni pro planeti poza sonyachnoyu sistemoyu Znajdeno veliku kilkist protoplanetnih diskiv navkolo zir u Tumannosti Oriona Dovedeno sho proces formuvannya planet vidbuvayetsya u bilshosti zir Chumackogo Shlyahu Chastkovo pidtverdzheno teoriyu pro nadmasivni chorni diri v centrah galaktik na osnovi sposterezhen visunuto gipotezu sho pov yazuye masu chornih dir iz vlastivostyami galaktiki Za naslidkami sposterezhen kvazariv pobudovano suchasnu kosmologichnu model Vsesvit rozshiryuyetsya z priskorennyam i zapovnenij temnoyu energiyeyu utochneno vik Vsesvitu 13 7 mlrd rokiv Viyavleno ekvivalenti gamma spalahiv v optichnomu diapazoni 1995 r 2004 roku bulo sfotografovano dilyanku rozmirom odnu tridcyatimiljonnu chastinu ploshi neba Hubble Ultra Deep Field z efektivnoyu vitrimkoyu blizko 106 sekund 11 3 dib Otrimane zobrazhennya mistit dekilka tisyach tmyanih galaktik sho dozvolilo prodovzhiti vivchennya viddalenih galaktik azh do epohi utvorennya pershih zir Vpershe bulo otrimano zobrazhennya protogalaktik pershih zgustkiv materiyi yaki sformuvalisya mensh nizh cherez milyard rokiv pislya Velikogo Vibuhu Porivnyannya ciyeyi dilyanki z drugoyu roztashovanoyu v inshij chastini neba Hubble South Deep Field pidtverdilo gipotezu pro izotropiyu Vsesvitu vidkrito ponad 1500 novih galaktik sered nih GN z11 najviddalenishij z vidomih ob yektiv u Vsesviti za stanom na berezen 2016 roku Utochnennya staloyi Gabbla Astronomi vikonali najtochnishe na sogodni obchislennya staloyi Gabbla velichini sho harakterizuye zalezhnist shvidkosti viddalennya ob yekta vid jogo vidstani do sposterigacha Robotu astrofizikiv opublikovano v zhurnali The Astrophysical Journal U comu doslidzhenni ucheni vivchali blizko 240 cefeyid u semi galaktikah Na pershomu etapi voni obchislili serednyu svitnist cefeyid u galaktici NGC 4258 Dlya cogo yim znadobilasya vidima zoryana velichina cih ob yektiv a takozh vidstan do ciyeyi galaktiki yaka bula vidoma zi sposterezhen NGC 4258 za dopomogoyu radioteleskopiv Cefeyidi ce zminni zori yaki vidznachayutsya vidomoyu zalezhnistyu mizh periodom kolivannya ta svitnistyu Sposterigayuchi pershij pokaznik astronomi mozhut viznachiti drugij Porivnyuyuchi svitnist iz vidimoyu zoryanoyu velichinoyu vcheni zdatni obchisliti vidstan do cefeyidi Same cim metodom skoristalisya doslidniki dlya obchislennya vidstanej do reshti shesti galaktik za vidimimi v nih cefeyidami Nareshti otrimani vidstani bulo zastosovano dlya kalibruvannya danih sposterezhen nadnovih tipu Ia zokrema zalezhnosti yihnoyi svitnosti vid chasu spalahi yakih nezadovgo do togo sposterigalisya same v cih skupchennyah Otrimani dani pro svitnist nadnovih vcheni zastosuvali dlya viznachennya vidstanej do she viddalenishih zoryanih skupchen u yakih tezh sposterigalisya nadnovi Obchislivshi vidstan a takozh vimiryavshi chervonij zsuv u yihnomu spektri viprominyuvannya yakij viznachaye shvidkist viddalennya astrofiziki obchislili nove znachennya staloyi Gabbla Viyavilosya sho vona dorivnyuye 74 2 3 6 km sek na odin megaparsek Napriklad ce oznachaye sho ob yekt roztashovanij na vidstani 10 megaparsekiv blizko 33 miljoniv svitlovih rokiv vid Zemli maye viddalyatisya zi shvidkistyu blizko 742 kilometriv na sekundu 36 kilometriv na sekundu Specialno dlya dosyagnennya takoyi tochnosti vsi vimiryuvannya zdijsnyuvalisya za dopomogoyu odnogo priladu teleskopa Gabbl Ce bulo zrobleno shob zmenshiti sistematichnu pohibku yaka vinikaye v rezultati vimiryuvan zroblenih kilkoma priladami Okrim togo sposterezhennya zdijsnyuvalisya v diapazoni hvil blizkomu do infrachervonogo oskilki vipadkovi vidhilennya kolivan svitnosti cefeyid minimalni same v comu diapazoni Dostup do teleskopaBud yaka lyudina abo organizaciya mozhe podati zayavku na robotu z teleskopom ne isnuye obmezhen za nacionalnoyu abo akademichnoyu nalezhnistyu Konkurenciya za chas sposterezhen duzhe visoka zazvichaj sumarno zapitanij chas u 6 9 raziv perevishuye realno dostupnij Konkurs zayavok na sposterezhennya ogoloshuyetsya priblizno raz na rik Zayavki podilyayutsya na kilka kategorij Zvichajni sposterezhennya angl General observer Do ciyeyi kategoriyi potraplyaye bilshist zayavok sho vimagayut zvichajnoyi proceduri j trivalosti sposterezhen Blicsposterezhennya angl Snapshot observations dlya tih sposterezhen sho vimagayut ne bilshe 45 hvilin vklyuchayuchi chas navedennya teleskopa Voni dozvolyayut zapovniti pauzi mizh zvichajnimi sposterezhennyami Terminovi sposterezhennya angl Target of Opportunity dlya vivchennya yavish yaki mozhna sposterigati protyagom obmezhenogo zazdalegid vidomogo promizhku chasu Krim togo 10 chasu sposterezhen zalishayetsya v tak zvanomu rezervi direktora institutu kosmichnogo teleskopa Astronomi mozhut podati zayavku na vikoristannya rezervu v bud yakij chas zazvichaj vin vikoristovuyetsya dlya sposterezhen nezaplanovanih korotkostrokovih yavish takih yak spalahi nadnovih Znimannya za programami Hubble Deep Field i Hubble Ultra Deep Field takozh bulo zdijsneno za rahunok direktorskogo rezervu Protyagom pershih dekilkoh rokiv chastina chasu z rezervu vidilyalasya astronomam amatoram Yihni zayavki rozglyadalisya komitetom sho skladavsya z vidatnih astronomiv neprofesionaliv Osnovnimi vimogami do zayavki buli originalnist doslidzhennya i tema sho ne zbigalasya z podanimi zapitami profesijnih astronomiv U cilomu v period mizh 1990 i 1997 rokom bulo zdijsneno 13 sposterezhen za programami yaki zaproponuvali amatori Nadali cherez skorochennya byudzhetu institutu nadannya chasu nefahivcyam bulo pripineno Planuvannya sposterezhenPlanuvannya sposterezhen ye nadzvichajno skladnim zavdannyam oskilki neobhidno vrahovuvati vpliv bagatoh chinnikiv Teleskop perebuvaye na nizkij orbiti sho neobhidno dlya zabezpechennya obslugovuvannya i znachnu chastinu astronomichnih ob yektiv zatineno Zemleyu trohi menshe polovini chasu obertannya Isnuye tak zvana zona trivaloyi vidimosti u napryamku priblizno 90 do ploshini orbiti odnak cherez precesiyu orbiti cej napryam zminyuyetsya z vosmitizhnevim periodom Cherez pidvishenij riven radiaciyi sposterezhennya nemozhlivi koli teleskop prolitaye nad Minimalne vidhilennya vid Soncya stanovit 45 shob zapobigti potraplyannyu pryamogo sonyachnogo svitla do optichnoyi sistemi sho zokrema robit nemozhlivimi sposterezhennya Merkuriya pryami sposterezhennya Misyacya i Zemli pripustimi pri vidklyuchenih datchikah tochnogo navedennya Oskilki orbita teleskopa prolyagaye u verhnih sharah atmosferi shilnist yakih zminyuyetsya iz chasom nemozhlivo tochno peredbachiti roztashuvannya teleskopa Pomilka shestitizhnevogo prognozu mozhe skladati do 4 tis kilometriv U zv yazku z cim tochnij rozklad sposterezhen skladayetsya vsogo na dekilka dniv napered shob uniknuti situaciyi koli obranij dlya sposterezhennya ob yekt u priznachenij chas bude nevidimim Peredacha zberigannya j obrobka danihPeredacha na Zemlyu Dani Gabbla spochatku nakopichuyutsya na bortu Na chas zapusku dlya cogo zastosovuvalisya kotushkovi magnitofoni protyagom ekspedicij 2 ta 3A yih bulo zamineno na tverdotili diski Potim cherez sistemu komunikacijnih suputnikiv TDRS dani peredayut do Centru Goddarda Bortove obladnannya rozrahovano na peredavannya danih zi shvidkistyu 1 Mbit s Arhivaciya i dostup do danih Protyagom pershogo roku z momentu otrimannya dani nadayutsya tilki osnovnomu doslidnikovi zayavniku sposterezhennya a potim rozmishuyutsya v arhivi z vilnim dostupom Doslidnik mozhe podati prohannya pro skorochennya abo zbilshennya richnogo terminu Sposterezhennya zdijsneni za rahunok chasu z rezervu direktora stayut suspilnim nadbannyam negajno yak i dopomizhni ta tehnichni dani Dani v arhivi zberigayutsya u formati FITS zruchnomu dlya astronomichnogo analizu Proyekt Spadshina Gabbla publikuye neveliku vizualno najefektnishu chastinu danih u formatah TIFF i JPEG dlya shirokogo zagalu Analiz i obrobka informaciyi Astronomichni dani znyati z PZZ matric priladiv mayut projti nizku peretvoren persh nizh stanut pridatnimi dlya analizu Institut kosmichnogo teleskopa rozrobiv paket program dlya avtomatichnogo peretvorennya j kalibruvannya danih Peretvorennya danih vikonuyutsya avtomatichno za zapitom Cherez velikij obsyag informaciyi i skladnist algoritmiv obrobka mozhe trivati dobu i bilshe Astronomi mozhut otrimati takozh neobrobleni dani i vikonati proceduru obrobki samostijno sho zruchno koli proces peretvorennya vidriznyayetsya vid standartnogo Dani mozhe buti obrobleno za dopomogoyu riznih program ale Institut teleskopa nadaye paket STSDAS Sistema analizu naukovih danih kosmichnogo teleskopa angl Space Telescope Science Data Analysis System Paket mistit vsi neobhidni dlya obrobki danih programi optimizovani dlya roboti z informaciyeyu Gabbla Paket pracyuye yak modul populyarnoyi astronomichnoyi programi Zv yazki z gromadskistyuDlya proyektu kosmichnogo teleskopa zavzhdi bulo vazhlivo privernuti uvagu j uyavu shirokogo zagalu i osoblivo amerikanskih platnikiv podatkiv sho zrobili najbilshij vnesok do finansuvannya Gabbla Odnim z najvazhlivishih dlya zv yazkiv iz gromadskistyu ye proyekt Spadshina Gabbla angl The Hubble Heritage Jogo zavdannyam ye publikaciya vizualno ta estetichno najefektnishih zobrazhen otrimanih teleskopom Galereyi proyektu mistyat ne tilki originalni znimki ale j stvoreni na yihnij osnovi kolazhi ta malyunki Proyektu vidileno neveliku kilkist chasu sposterezhen dlya otrimannya povnocinnih kolorovih zobrazhen ob yektiv fotografuvannya yakih u vidimij chastini spektra ne potribne dlya doslidzhen Krim togo Institut kosmichnogo teleskopa pidtrimuye dekilka vebsajtiv iz zobrazhennyami i vicherpnoyu informaciyeyu pro teleskop 2000 roku dlya koordinaciyi zusil riznih vidomstv bulo stvoreno Byuro zv yazkiv iz gromadskistyu angl Office for Public Outreach U Yevropi z 1999 roku zv yazkami z gromadskistyu opikuyetsya Yevropejskij informacijnij centr angl Hubble European Space Agency Information Centre HEIC zasnovanij Yevropejskim koordinacijnim centrom kosmichnogo teleskopa Centr takozh vidpovidaye za osvitni programi YeKA pov yazani z teleskopom Gabbl vidsvyatkuvav svoye 20 richchya24 kvitnya 2010 r vipovnilosya 20 rokiv vid chasu vivedennya kosmichnogo teleskopa Gabbl na navkolozemnu orbitu Z cogo privodu NASA pidgotuvalo specialnij film de rozpovidayetsya pro najznachnishi vidkrittya sho zdijsneno za dopomogoyu teleskopa Gabbl protyagom usogo periodu jogo aktivnoyi roboti Osobliva uvaga pridilyayetsya ostannomu vidkrittyu Gabblom dzherel zoreutvorennya v tumannosti Kilya de dobre vidno vikidi gazu z akrecijnogo disku navkolo protozori Pereboyi v diyalnosti13 chervnya 2021 roku teleskop Gabbl perestav pracyuvati fahivci NASA niyak ne mogli povernuti jogo do ladu Pislya vidklyuchennya komp yutera teleskopa vinuvatcem viznali 64 kilobajtnij modul pam yati 16 chervnya togo zh roku inzheneri sprobuvali perevesti teleskop na odne z rezervnih dzherel ale Gabbl tak i ne zapustivsya i perejshov u bezpechnij rezhim Do togo kosmichnij teleskop perebuvav na obslugovuvanni v 2009 roci Analogichnogo pristroyu dlya podibnoyi misiyi NASA ne bulo Predstavniki NASA zayavili sho doti poki voni ne viyavlyat prichinu polomki priladi budut perebuvati v bezpechnomu rezhimi Yakbi polagoditi teleskop ne vdalosya vin mig peretvoritisya na kosmichne smittya 17 lipnya 2021 roku fahivci NASA pidklyuchili rezervne aparatne zabezpechennya U povidomlenni na sajti NASA bulo zaznacheno sho pidklyucheno rezervni bloki zhivlennya i keruvannya a takozh zasobi formatuvannya naukovih danih do inshoyi storoni modulya naukovogo instrumentariyu upravlinnya i obrobki danih SI C amp DH Okrim togo chastinu obladnannya na bortu bulo pereklyucheno do rezervnogo modulya cherez alternativni interfejsi Rezervna sistema vidnovila robotu teleskopu v normalnomu rezhimi U listopadi 2021 roku NASA povidomili sho robotu kosmichnoyi observatoriyi prodovzheno do 30 chervnya 2026 roku Na ce planuvali vitrati dodatkovo 215 miljoniv dolariv 19 listopada 2023 roku cherez problemu z odnim iz troh giroskopiv teleskop perejshov u bezpechnij rezhim Popri te sho operacijna grupa uspishno vidnovila teleskop nestabilnij giroskop zmusiv observatoriyu 21 listopada znovu prizupiniti naukovi roboti Pislya povtornogo vidnovlennya 23 listopada 2023 roku teleskop uvijshov u bezpechnij rezhim vtretye Zaznacheni giroskopi na teleskopi Gabbl vimiryuyut shvidkist povorotu teleskopa ta ye chastinoyu sistemi yaka viznachaye u yakomu napryamku spryamovanij teleskop U bezpechnomu rezhimi naukovi roboti prizupinyayutsya i teleskop pochinaye ochikuvati novih vkazivok iz Zemli Robotu teleskopa vidnovili 8 grudnya Sposterezhennya pislya vidnovlennya roboti6 grudnya 2021 roku teleskop Gabbl sfotografuvav v suzir yi Tukana spiralnu galaktiku yaku vpershe vidkrili she u 1835 roci 21 lyutogo 2022 roku teleskop Gabbl podilivsya chergovim unikalnim kadrom vin sfotografuvav zlittya troh galaktik Galaktika IC 2431 zlittya yakih zafiksuvav Hubble roztashovani na vidstani 681 mln svitlovih rokiv vid nashoyi planeti v suzir yi Raka 22 lyutogo 2022 roku teleskop Gabbl zrobiv fotografiyu vzayemodiyi dvoh galaktik u suzir yi Pegas NGC 7469 spiralna galaktika z peremichkoyu yaka peretinaye yiyi poseredini Vodnochas yiyi suputnikom ye IC 5283 Spiralna galaktika takozh maye nadmasivnu chornu diru i kilce zoryanih skupchen 19 chervnya 2023 roku fahivci Yevropejskogo kosmichnogo agentstva ESA pokazali nove zobrazhennya kulyastogo skupchennya NGC 6544 v suzir yi Strilec yake otrimano teleskopom Gabbl Nove zobrazhennya NGC 6544 skladeno zi znimkiv zroblenih dvoma instrumentami kosmichnoyi observatoriyi kamerami ACS ta WFC3 pid chas dvoh okremih sposterezhnih sesij Metoyu pershogo zobrazhennya bula vizualna identifikaciya roztashovanogo vseredini skupchennya pulsara Druge provodili dlya poshuku vidimih analogiv ob yektiv viyavlenih na inshih elektromagnitnih dovzhinah hvil Tilki zamist pulsariv Gabbl shukav analogi slabkih rentgenivskih dzherel z metoyu poyasnennya yak skupchennya tipu NGC 6544 zminyuyutsya z chasom V lipni 2023 roku teleskop Gabbl pobachiv ta zafiksuvav 37 valuniv yaki vid yednalisya vid poverhni asteroyida Dimorf yakomu shtuchno zminili orbitu taranom u hodi misiyi DART Rozibratisya same zvidki vzyalisya valuni Dimorfa dopomozhe majbutnya yevropejska misiya HERA u ramkah yakoyi na Dimorf visaditsya kubsat Juventas Perspektivi ekspluataciyi teleskopuZa ostanni misyaci 2023 roku ta poperedni roki teleskop NASA Hubble sho perebuvaye na orbiti vzhe ponad 30 rokiv zitknuvsya z chislennimi problemami vklyuchayuchi vidklyuchennya sprichinene nespravnistyu komp yutera korisnogo navantazhennya u 2021 roci Narazi Hubble prodovzhuye period spravnoyi produktivnoyi roboti na rezervnomu komp yuteri odnak za ninishnih tempiv padinnya orbiti visota orbiti Hubble vpala priblizno na 30 km z momentu jogo zapusku v 1990 roci eksperti pidrahuvali sho vin zreshtoyu povernetsya v atmosferu Zemli cherez atmosfernij opir ta zgorit v nashij atmosferi v seredini abo naprikinci 2030 h rokiv Znayuchi sho dni Hubble zlicheni NASA v 2022 roci opublikuvalo zapit na informaciyu RFI zaklikayuchi privatnij sektor rozrobiti tehnologiyu i metodologiyu neobhidnu dlya povtornogo vivedennya Hubble na vishu orbitu Na danij chas dva startapi kalifornijskij Momentus Space i tokijskij Astroscale ob yednalisya shob zaproponuvati nove tehnologichne rishennya dlya vivedennya Hubble na novu bilsh visoku orbitu Obidvi kompaniyi spodivayutsya zapustiti kosmichnij buksir Vigoride na nizku navkolozemnu orbitu yakij sprobuye pidnyati orbitu Hubble priblizno na 50 km pidnyavshi jogo vishe vid pochatkovoyi orbiti okrim togo nova tehnologiya z vikoristannyam vodnih rushiyiv ta stvorennya vodyanoyi tyagi dozvolit vidaliti z teleskopu bud yake potencijno nebezpechne smittya Yaksho yim ce vdastsya i obladnannya teleskopu vitrimaye Hubble zmozhe prodovzhiti svoyu unikalnu naukovu bagatocilovu orbitalnu diyalnist Vidomo sho kompaniya SpaceX takozh zaproponuvala svoyi poslugi z peremishennya Hubble na vishu orbitu V toj zhe chas NASA zberigaye v tayemnici informaciyu pro reshtu kompanij yaki zaproponuvali svoyi poslugi z poryatunku teleskopa ta mozhe vidmovitisya vid usih zaproponovanih proyektiv z jogo poryatunku cherez te sho mozhe virishiti sho Hubble vzhe vicherpav svij resurs i jomu nastav chas piti na spochinok Div takozhNyukerivska grupa vchenih Kosmichnij teleskop im Dzhejmsa Vebba orbitalna infrachervona observatoriya sho priznachena na zminu kosmichnomu teleskopu Gabbl PrimitkiHabbla kosmichnij teleskop Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 506 507 ISBN 966 613 263 X Astronomichnij enciklopedichnij slovnik st 506 Harwood William 30 travnya 2013 CBS News Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2019 Procitovano 3 chervnya 2013 NASA 27 bereznya 2018 Arhiv originalu za 29 bereznya 2018 Procitovano 28 bereznya 2018 Overbye Dennis 27 bereznya 2018 The New York Times Arhiv originalu za 16 kvitnya 2018 Procitovano 5 kvitnya 2018 Arhiv originalu za 2 bereznya 2021 Procitovano 9 zhovtnya 2021 Overbye Dennis 16 lipnya 2020 The New York Times Arhiv originalu za 14 grudnya 2021 Procitovano 17 lipnya 2020 Berger Eric 1 chervnya 2021 Ars Technica Arhiv originalu za 1 chervnya 2021 Procitovano 1 chervnya 2021 Foust Jeff 12 travnya 2021 Ariane 5 issue could delay JWST SpaceNews Procitovano 13 travnya 2021 ESA 8 veresnya 2021 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2021 Procitovano 8 veresnya 2021 Arhiv originalu za 15 grudnya 2007 Procitovano 19 sichnya 2008 Spitzer Lyman S 1979 History of the Space Telescope Quarterly Journal of the Royal Astronomical Society v 20 p 29 Dunar A J Waring S P 1999 Power To Explore History of Marshall Space Flight Center 1960 1990 U S Government Printing Office ISBN 0 16 058992 4 Chapter 12 Hubble Space telescope 1 27 veresnya 2011 u Wayback Machine angl Informaciya z sajtu NASA 26 lyutogo 2008 u Wayback Machine angl Chapter Three Exploring the Universe Space Based Astronomy and Astrophysics Exploring the unknow Selected Documents in the History of the U S Civil Space Program John M Logsdon Editor with Amy Paige Snyder Roger D Launius Stephen J Garber and Regan Anne Newport Washington D C National Aeronautics and Space Administration NASA History Office Office of Policy and Plans 2001 T V Exploring the Cosmos S 536 Arhiv originalu za 24 travnya 2008 Procitovano 19 sichnya 2008 Arhiv originalu za 16 grudnya 2006 Procitovano 10 sichnya 2007 angl Brandt J C et al 1994 The Goddard High Resolution Spectrograph Instrument goals and science results Publications of the Astronomical Society of the Pacific v 106 p 890 908 Benedict G Fritz McArthur Barbara E 2005 High precision stellar parallaxes from Hubble Space Telescope fine guidance sensors Transits of Venus New Views of the Solar System and Galaxy Proceedings of IAU Colloquium 196 Ed D W Kurtz Cambridge University Press p 333 346 Burrows C J et al 1991 The imaging performance of the Hubble Space Telescope Astrophysical Journal v 369 p 21 Porivnyannya realnih i rozrahovanih grafikiv tochkovih ob yektiv 2022 02 05 u Wayback Machine angl Zvit komisiyi Allena 2011 08 15 u Wayback Machine The Hubble Space Telescope Optical Systems Failure Report 1990 Lew Allen Chairman NASA Technical Report NASA TM 103443 angl Selected Documents in the History of the U S Civil Space Program Volume V Exploring the Cosmos 2001 John M Logsdon Editor Jedrzejewski R I Hartig G Jakobsen P Crocker J H Ford H C 1994 In orbit performance of the COSTAR corrected Faint Object Camera Astrophysical Journal Letters v 435 p L7 L10 NASA pokazalo kadri yak astronavti remontuyut teleskop Habbl u vidkritomu kosmosi Avtor Liza Brovko 13 04 2024 17 42 Trauger J T Ballester G E Burrows C J Casertano S Clarke J T Crisp D 1994 The on orbit performance of WFPC2 Astrophysical Journal Letters v 435 p L3 L6 STSci NICMOS pages Arhivovano 18 serpnya 2011 u WebCite angl Gugliotta Guy 12 kvitnya 2005 Nominee Backs a Review Of NASA s Hubble Decision Washington Post Arhiv originalu za 18 serpnya 2011 Procitovano 10 sichnya 2007 angl NASA Press release NASA Approves Mission and Names Crew for Return to Hubble 16 veresnya 2011 u Wayback Machine 31 zhovtnya 2006 roku angl angl heavens above Arhiv originalu za 8 chervnya 2011 Procitovano 28 travnya 2011 STSCi newsletter v 20 issue 2 Spring 2003 Benn C R Sanchez S F 2001 Scientific Impact of Large Telescopes Publications of the Astronomical Society of the Pacific v 113 p 385 Arhiv originalu za 27 veresnya 2006 Procitovano 18 sichnya 2008 Astronomichnij sajt K Gamiltona 7 sichnya 2008 u Wayback Machine angl Amos Dzhonatan 4 bereznya 2016 Ukrayinska sluzhba BBC Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 4 bereznya 2016 Oesch P A Brammer G van Dokkum P G Illingworth G D Bouwens R J Labbe I Franx M Momcheva I Ashby M L N 1 bereznya 2016 arXiv 1603 00461 astro ph Arhiv originalu za 10 lyutogo 2017 Procitovano 4 bereznya 2016 Ray Villard Adam Riess 7 travnya 2009 Arhiv originalu za 10 chervnya 2011 Procitovano 14 kvitnya 2011 angl Hubble Space Telescope Call for Proposals for Cycle 14 2004 eds Neill Reid and Jim Younger 11 kvitnya 2010 Arhiv originalu za 2 kvitnya 2011 Procitovano 14 kvitnya 2011 angl Teleskop Hubble vijshov iz ladu prichina vidklyuchennya nevidoma 26 06 2021 13 40 26 chervnya 2021 u Wayback Machine Teleskop Habbl zlamavsya i jogo ne mozhut vidremontuvati 26 06 2021 26 chervnya 2021 u Wayback Machine Arhiv originalu za 16 lipnya 2021 Procitovano 17 lipnya 2021 Arhiv originalu za 17 lipnya 2021 Procitovano 17 lipnya 2021 24 Kanal ukr Arhiv originalu za 23 lyutogo 2022 Procitovano 23 lyutogo 2022 Hubble Mission Team Goddard Space Flight Center NOV 29 2023 NASA s Hubble Space Telescope Pauses Science Due to Gyro Issue NASA Marina Kachura 30 11 2023 Gabbl prizupiniv naukovi sposterezhennya cherez zbij u roboti giroskopa Hubble Mission Team DEC 08 2023 NASA s Hubble Space Telescope Returns to Science Operations NASA Procitovano 4 sichnya 2024 RBK Ukraina ros Arhiv originalu za 23 lyutogo 2022 Procitovano 23 lyutogo 2022 ESO Four Filter Fusion www spacetelescope org angl Procitovano 23 lyutogo 2022 RBK Ukraina ros Arhiv originalu za 23 lyutogo 2022 Procitovano 23 lyutogo 2022 Gianopoulos Andrea 15 lyutogo 2022 NASA Arhiv originalu za 23 lyutogo 2022 Procitovano 23 lyutogo 2022 24 Kanal ukr Arhiv originalu za 23 lyutogo 2022 Procitovano 23 lyutogo 2022 RBK Ukraina ros Arhiv originalu za 23 lyutogo 2022 Procitovano 23 lyutogo 2022 ESO Hubble Captures a Peculiar Galactic Pair www spacetelescope org angl Procitovano 23 lyutogo 2022 Teleskop Habbl otrimav nove zobrazhennya kulovogo skupchennya NGC 6544 20 06 2023 Hubble Sees Boulders Escaping from Asteroid Dimorphos July 20 2023 10 00 AM EDT Gabbl pobachiv vtechu valuniv z protaranenogo asteroyida Dimorf Avtor Marina Kachura 21 07 2023 Teleskop Gabbl pomitiv hmaru kosmichnih kameniv pislya zitknennya aparata DART z asteroyidom Avtor Yuliya Mirska 21 lipnya 2023 NASA shukaye shlyahi pidvishennya orbiti Gabbla ta prodovzhennya jogo roboti Avtor Julia Alexandrova 11 05 2023 Nove zhittya dlya kosmichnogo teleskopa Gabbl sho vigadali v NASA 02 01 2023 10 44 Kosmichnij teleskop Gabbl padaye dvi kompaniyi zi SShA znayut yak jogo vryatuvati 11 05 2023 11 59PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Gabbl teleskop Sajt NASA pro proyekt Gabbl 8 lipnya 2007 u Wayback Machine angl Oficijnij sajt Institutu kosmichnogo teleskopa angl angl HubbleSite Image Collection 25 lyutogo 2009 u Wayback Machine kolekciya kosmichnih znimkiv sho buli zrobleni teleskopom Gabbla angl Proyekt Hubble Heritage 1 lipnya 2006 u Wayback Machine Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi