Туркеста́нська область — область в південній частині Казахстану. Утворена 10 березня 1932 року. Адміністративний центр — місто Туркестан. Площа області 117,3 тис.км².
Туркестанська область | |||||
---|---|---|---|---|---|
Түркістан облысы | |||||
| |||||
![]() | |||||
Адм. центр | Туркестан | ||||
Найбільше місто | Туркестан Кентау | ||||
Країна | |||||
Регіон | Південний Казахстан | ||||
| |||||
Номерний знак | X і 13 | ||||
Офіційна мова | казахська | ||||
Населення | |||||
- повне | ▲ 2 734 734 (2014) (з Шимкентом) () | ||||
- густота | 22,3 осіб/км² () | ||||
Етнікон | казахи — 70,3 % узбеки — 17,5 % | ||||
Площа | |||||
- повна | 117 249 км² () | ||||
Висота | |||||
- максимальна | 4 238 м () | ||||
Часовий пояс | |||||
Дата заснування | 10 березня 1932 | ||||
Аким | Аскар Мирзахметов | ||||
Вебсайт | Офіційний сайт | ||||
Телефонний код | +7 725х xx-xx-xx | ||||
![]() | |||||
Туркестанська область на карті Казахстану | |||||
|
Історія
До 1962 року область називалась Південноказахстанською, у 1962-1992 роках — Чимкентською (в 1962-1964 роках входила до складу Південноказахстанського краю), у 1992-2018 роках — Південноказахстанською.
19 червня 2018 року указом президента Казахстану № 702 область отримала сучасну назву.
Адміністративний поділ
Район, міська адміністрація | Площа км² | Населення осіб (1989) | Населення осіб (1999) | Населення осіб (2009) | Центр | АО | НП |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Байдібека район | 7218,53 | 52635 | 50508 | 53004 | Шаян | 11 | 52 |
Жетисайський район | 1046,34 | 168512 | 172903 | Жетисай | 13 | 111 | |
Казигуртський район | 4100 | 87875 | 100581 | Казигурт | 13 | 62 | |
Келеський район | 3451,29 | 105856 | 135819 | Абай | 12 | 81 | |
Мактааральський район | 807,64 | 117264 | 131781 | Мирзакент | 11 | 70 | |
Ордабасинський район | 2655,61 | 78725 | 100441 | Темірлановка | 10 | 57 | |
Отирарський район | 18100 | 52743 | 49865 | Шаульдер | 13 | 38 | |
Сайрамський район | 1145 | 136460 | 173640 | Аксу | 11 | 42 | |
Сариагаський район | 4181,17 | 166837 | 191096 | Сариагаш | 14 | 73 | |
Сауранський район | 7217,45 | 70483 | 84829 | Чернак | 12 | 36 | |
Сузацький район | 41044,90 | 47231 | 51935 | Чулаккурган | 12 | 38 | |
Толебійський район | 3063,80 | 93763 | 105399 | Ленгер | 13 | 54 | |
Тюлькубаський район | 2275,04 | 86465 | 95468 | імені Турара Рискулова | 15 | 61 | |
Шардаринський район | 13000 | 64324 | 74997 | Шардара | 11 | 26 | |
Ариська м.а. | 4606,43 | 62496 | 65463 | Арись | 5 | 23 | |
Кентауська м.а. | 600 | 82478 | 80854 | Кентау | 4 | 8 | |
Туркестанська м.а. | 7400 | 102505 | 142899 | Туркестан | - | 1 |
Найбільші населені пункти
Населені пункти з чисельністю населення понад 10000 осіб:
№ | Населений пункт | Населення, осіб (1999) | Населення, осіб (2009) |
---|---|---|---|
1 | Туркестан | 102 505 | 142 899 |
2 | Кентау | 55 521 | 57 121 |
3 | Арись | 38 680 | 41 326 |
4 | Сариагаш | 25 914 | 38 848 |
5 | Жетисай | 30 487 | 36 494 |
6 | Карабулак | 28 669 | 35 301 |
7 | Шардара | 25 452 | 30 573 |
8 | Аксу | 23 620 | 29 541 |
9 | Манкент | 19 137 | 25 058 |
10 | Ленгер | 22 038 | 24 642 |
11 | Абай | 15 454 | 17 700 |
12 | імені Турара Рискулова | 15 182 | 17 311 |
13 | Атакент | 13 260 | 16 402 |
14 | Шубарсу | - | 16 350 |
15 | Казигурт | 13 264 | 14 867 |
16 | Староікан | 11 277 | 14 294 |
17 | Мирзакент | 10 146 | 13 274 |
18 | Темірлановка | 11 554 | 12 495 |
19 | Дербісек | 9 709 | 11 234 |
20 | Асиката | 10 682 | 11 102 |
21 | Коксаєк | 8 087 | 11 053 |
22 | Тюлькубас | 9 499 | 10 802 |
23 | Карамурт | 8 188 | 10 538 |
24 | Карасу | 7 432 | 10 294 |
25 | Карнак | 7 305 | 10 246 |
Географія
Південно-Казахстанська область розташована на півдні Казахстану, в межах східної частини Туранської низовини і західних відрогів Тянь-Шаню. Велика частина території рівнинна, з горбисто-пасмовими пісками Кизилкум, степом Шардара (на південному заході, по лівобережжю Сир-Дар'ї) та Мойинкум (на півночі, по лівобережжю Чу). Північна частина зайнята пустелею Бетпак-Дала, на крайньому півдні — Голодний степ (Мирзашоль). Середню частину області займає хребет Каратау (гора — 2176 м), на південному сході — західна околиця , хребти Каржантау (висота до 2824 м) і (найвища точка — Сайрамський пік — 4238м).
Найбільші річки — Сир-Дар'я (з притоками , , Арись, Бугунь тощо) перетинає територію області з півдня на північний захід, і річка Чу (нижня течія), протікає на півночі і втрачається в пісках Мойинкум.
Область розташована в зоні різко континентального клімату. Родючі ґрунти, велика кількість сонячного світла, обширні пасовища створюють великі можливості для розвитку в цьому районі всіляких галузей сільського господарства, в першу чергу поливного землеробства і пасовищного вівчарства. Високі врожаї дають посіви бавовнику, рису, а також і виноградники.
Населення
Населення Південно-Казахстанської області, незважаючи на значну чисельну перевагу казахів (яка значно посилилася з початку 1990-х років і в даний час частка казахів в населенні краю становить близько 72 %), відрізняється значною національною різноманітністю. Так в населенні області традиційно широко (близько 18 % усього населення) представлені узбеки, проживають росіяни, азербайджанці, таджики, татари, турки, корейці, курди, українці, німці.
Роки | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
---|---|---|---|---|---|---|
Населення | 2 111 893 | ▲2 150 256 | ▲2 193 556 | ▲2 233 568 | ▲2 282 474 | ▲2 331 505 |
Роки | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
Населення | ▲2 462 782 | ▲2 511 698 | ▲2 567 707 | ▲2 621 523 | ▲2 678 335 | ▲2 734 734 |
Примітки
- Чисельність населення РК по областях, містах та районах на 1 січня 2014 (казах.), (рос.)
- Указ Президента Республики Казахстан от 19 июня 2018 года № 702. «О некоторых вопросах административно-территориального устройства Республики Казахстан» - Информационно-правовая система нормативных правовых актов Республики Казахстан (рос.)
- Чисельність населення на початок року, регіони Республіки Казахстан, 2003—2012
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Туркестанська область
- Південно-Казахстанська область, 1999 р.
- Погода у Південно-Казахстанській області. Казахстан
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Turkesta nska oblast oblast v pivdennij chastini Kazahstanu Utvorena 10 bereznya 1932 roku Administrativnij centr misto Turkestan Plosha oblasti 117 3 tis km Turkestanska oblastTүrkistan oblysyGerbAdm centr TurkestanNajbilshe misto Turkestan KentauKrayina KazahstanRegion Pivdennij KazahstanMezhuye z susidni adminodiniciTalaska oblast Karagandinska oblast Shimkent Kizilordinska oblast Nomernij znak X i 13Oficijna mova kazahskaNaselennya povne 2 734 734 2014 z Shimkentom gustota 22 3 osib km Etnikon kazahi 70 3 uzbeki 17 5 Plosha povna 117 249 km Visota maksimalna 4 238 m Chasovij poyas UTC 6Data zasnuvannya 10 bereznya 1932Akim Askar MirzahmetovVebsajt Oficijnij sajtTelefonnij kod 7 725h xx xx xxTurkestanska oblast na karti KazahstanuTurkestanska oblast na karti KazahstanuVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Turkestanska oblastIstoriyaDo 1962 roku oblast nazivalas Pivdennokazahstanskoyu u 1962 1992 rokah Chimkentskoyu v 1962 1964 rokah vhodila do skladu Pivdennokazahstanskogo krayu u 1992 2018 rokah Pivdennokazahstanskoyu 19 chervnya 2018 roku ukazom prezidenta Kazahstanu 702 oblast otrimala suchasnu nazvu Administrativnij podilRajon miska administraciya Plosha km Naselennya osib 1989 Naselennya osib 1999 Naselennya osib 2009 Centr AO NPBajdibeka rajon 7218 53 52635 50508 53004 Shayan 11 52Zhetisajskij rajon 1046 34 168512 172903 Zhetisaj 13 111Kazigurtskij rajon 4100 87875 100581 Kazigurt 13 62Keleskij rajon 3451 29 105856 135819 Abaj 12 81Maktaaralskij rajon 807 64 117264 131781 Mirzakent 11 70Ordabasinskij rajon 2655 61 78725 100441 Temirlanovka 10 57Otirarskij rajon 18100 52743 49865 Shaulder 13 38Sajramskij rajon 1145 136460 173640 Aksu 11 42Sariagaskij rajon 4181 17 166837 191096 Sariagash 14 73Sauranskij rajon 7217 45 70483 84829 Chernak 12 36Suzackij rajon 41044 90 47231 51935 Chulakkurgan 12 38Tolebijskij rajon 3063 80 93763 105399 Lenger 13 54Tyulkubaskij rajon 2275 04 86465 95468 imeni Turara Riskulova 15 61Shardarinskij rajon 13000 64324 74997 Shardara 11 26Ariska m a 4606 43 62496 65463 Aris 5 23Kentauska m a 600 82478 80854 Kentau 4 8Turkestanska m a 7400 102505 142899 Turkestan 1Najbilshi naseleni punktiNaseleni punkti z chiselnistyu naselennya ponad 10000 osib Naselenij punkt Naselennya osib 1999 Naselennya osib 2009 1 Turkestan 102 505 142 8992 Kentau 55 521 57 1213 Aris 38 680 41 3264 Sariagash 25 914 38 8485 Zhetisaj 30 487 36 4946 Karabulak 28 669 35 3017 Shardara 25 452 30 5738 Aksu 23 620 29 5419 Mankent 19 137 25 05810 Lenger 22 038 24 64211 Abaj 15 454 17 70012 imeni Turara Riskulova 15 182 17 31113 Atakent 13 260 16 40214 Shubarsu 16 35015 Kazigurt 13 264 14 86716 Staroikan 11 277 14 29417 Mirzakent 10 146 13 27418 Temirlanovka 11 554 12 49519 Derbisek 9 709 11 23420 Asikata 10 682 11 10221 Koksayek 8 087 11 05322 Tyulkubas 9 499 10 80223 Karamurt 8 188 10 53824 Karasu 7 432 10 29425 Karnak 7 305 10 246GeografiyaPivdenno Kazahstanska oblast roztashovana na pivdni Kazahstanu v mezhah shidnoyi chastini Turanskoyi nizovini i zahidnih vidrogiv Tyan Shanyu Velika chastina teritoriyi rivninna z gorbisto pasmovimi piskami Kizilkum stepom Shardara na pivdennomu zahodi po livoberezhzhyu Sir Dar yi ta Mojinkum na pivnochi po livoberezhzhyu Chu Pivnichna chastina zajnyata pusteleyu Betpak Dala na krajnomu pivdni Golodnij step Mirzashol Serednyu chastinu oblasti zajmaye hrebet Karatau gora 2176 m na pivdennomu shodi zahidna okolicya hrebti Karzhantau visota do 2824 m i najvisha tochka Sajramskij pik 4238m Najbilshi richki Sir Dar ya z pritokami Aris Bugun tosho peretinaye teritoriyu oblasti z pivdnya na pivnichnij zahid i richka Chu nizhnya techiya protikaye na pivnochi i vtrachayetsya v piskah Mojinkum Oblast roztashovana v zoni rizko kontinentalnogo klimatu Rodyuchi grunti velika kilkist sonyachnogo svitla obshirni pasovisha stvoryuyut veliki mozhlivosti dlya rozvitku v comu rajoni vsilyakih galuzej silskogo gospodarstva v pershu chergu polivnogo zemlerobstva i pasovishnogo vivcharstva Visoki vrozhayi dayut posivi bavovniku risu a takozh i vinogradniki NaselennyaNaselennya Pivdenno Kazahstanskoyi oblasti nezvazhayuchi na znachnu chiselnu perevagu kazahiv yaka znachno posililasya z pochatku 1990 h rokiv i v danij chas chastka kazahiv v naselenni krayu stanovit blizko 72 vidriznyayetsya znachnoyu nacionalnoyu riznomanitnistyu Tak v naselenni oblasti tradicijno shiroko blizko 18 usogo naselennya predstavleni uzbeki prozhivayut rosiyani azerbajdzhanci tadzhiki tatari turki korejci kurdi ukrayinci nimci Zmina chiselnosti naselennya Roki 2003 2004 2005 2006 2007 2008Naselennya 2 111 893 2 150 256 2 193 556 2 233 568 2 282 474 2 331 505Roki 2009 2010 2011 2012 2013 2014Naselennya 2 462 782 2 511 698 2 567 707 2 621 523 2 678 335 2 734 734PrimitkiChiselnist naselennya RK po oblastyah mistah ta rajonah na 1 sichnya 2014 kazah ros Ukaz Prezidenta Respubliki Kazahstan ot 19 iyunya 2018 goda 702 O nekotoryh voprosah administrativno territorialnogo ustrojstva Respubliki Kazahstan Informacionno pravovaya sistema normativnyh pravovyh aktov Respubliki Kazahstan ros Chiselnist naselennya na pochatok roku regioni Respubliki Kazahstan 2003 2012PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Turkestanska oblast Pivdenno Kazahstanska oblast 1999 r Pogoda u Pivdenno Kazahstanskij oblasti KazahstanKizilordinska oblast Karagandinska oblast Zhambilska oblastNavoyijska oblast Uzbekistan PnZh Turkestanska oblast ShPdDzhizzacka oblast Uzbekistan Sirdar yinska oblast Uzbekistan Tashkentska oblast Uzbekistan