Ту-154 (за кодифікацією НАТО: Careless — «Безтурботний») — масовий радянський тридвигунний пасажирський реактивний авіалайнер середньої дальності, розроблений в СРСР в 1960-ті роки для заміщення Ту-104.
Ту-154 | |
---|---|
![]() | |
Тип | пасажирський літак |
Розробник | КБ Туполев |
Виробник | КБ Туполєва |
Головний конструктор | Олександр Шенгардт |
Перший політ | 3 жовтня 1968 |
Початок експлуатації | 1972 |
Статус | експлуатується |
Основні експлуатанти | «UTair» «Кавминводыавиа» «Уральские авиалинии» |
Роки виробництва | 1968—2013 |
Виготовлено | 1026 |
Варіанти | Ту-155 |
| |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJqTDFSMWNHOXNaWFpmVkhVdE1UVTBMbk4yWnk4eU1qQndlQzFVZFhCdmJHVjJYMVIxTFRFMU5DNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Ту-154 вважався одним з символів радянської цивільної авіації. Він вміщує до 180 пасажирів (залежно від модифікації салону); максимальна швидкість дорівнює 975 км/год — один з найвищих показників для цивільних літаків цього класу. Це перший у світі триджет великого класу, а також найчисленніший триджет великого класу (всього збудовано 1026 літаків; тоді як сумарне число літаків L-1101, DC-10 і DC-11 становить значно меншу кількість).
Загальна інформація
Перший політ Ту-154 було здійснено 3 жовтня 1968 року. Літак виготовлявся серійно з 1970 по 1998 роки на Куйбишевському авіаційному заводі, переживши кілька модернізацій. Темп випуску досягав п'яти одиниць на місяць (з 1976 по 1981 роки вироблялося в середньому понад 1 літак на тиждень, у 1980 - максимально 77 літаків за рік).
З 1998 до 2013 року велося дрібносерійне виробництво літаків Ту-154М на самарському заводі «Авіакор». У лютому 2013 року, після випуску борту № 998, "Авіакор" повідомив про закінчення виробництва літака даного типу.
Наймасовіший радянський реактивний пасажирський літак, який до кінця 2000-х років залишався одним із основних літаків на маршрутах середньої дальності.
Ту-154 — один із найшвидших у світі серійних пасажирських лайнерів із крейсерською швидкістю понад 900 км/год.
Найкоротший безпосадковий маршрут, на якому експлуатувався Ту-154 — Ташкент — Наманган (189 кілометрів), а найдовший — Москва — Нерюнгрі (Якутія) (5040 кілометрів).
Історія створення
Попередня розробка радянського середньомагістрального літака нового покоління, що призначався для заміни Ту-104, Ан-10 та Іл-18, почалася в ОКБ Туполєва в 1963 під керівництвом головного конструктора Дмитра Сергійовича Маркова, заступника Андрія Миколайовича Туполєва. Потім головним конструктором став Сергій Михайлович Єгер, а з 1975 - Олександр Сергійович Шенгардт. У конкурсі також взяв участь проект ОКБ Іллюшина Іл-72, який не отримав подальшого розвитку. В ОКБ Туполєва ставилося завдання створити сучасний пасажирський літак, який не поступається своїми параметрами створеному на той час американському Boeing 727.
Перший екземпляр (СРСР-85000) був випущений у 1966 році. Перший політ відбувся 3 жовтня 1968 (командир екіпажу Юрій Володимирович Сухов). 1969 року лайнер продемонстрували на міжнародному авіасалоні Ле-Бурже. 1970 року на Куйбишевському авіаційному заводі № 18 (КуАПО (нині - «Авіакор»)) почалося серійне виробництво літака. У травні 1971 передсерійні літаки почали використовуватися для перевезення пошти з Москви (Внуково) в Тбілісі, Сочі, Сімферополь і Мінеральні Води.
Літакам сімейства Ту-154 (у СРСР, а потім у Росії) присвоювалися реєстраційні (бортові) номери, що починаються з 85 (наприклад: СРСР-85311 та RA-85185).
На траси авіакомпанії "Аерофлот" лайнер вийшов на початку 1972 року. Перший регулярний рейс з пасажирами на борту за маршрутом Москва - Мінеральні Води Ту-154 рег. СРСР-85016 здійснив 9 лютого 1972 (командир екіпажу Є. І. Багмут). 2 квітня 1972 року лайнер почав експлуатуватися на міжнародних авіалініях - перший міжнародний рейс на Ту-154 був виконаний у берлінський аеропорт "Шенефельд".
Початкова експлуатація показала, що літак вимагає подальшої модернізації, тому вже через два роки була готова до виробництва модифікація Ту-154А, яка і стала першою серією, що пішла — двигуни НК-8-2 замінені на потужніші НК-8-2У.
У період із 1975 по 1981 роки літак модернізувався, злітну масу було збільшено з 94 до 98 тонн. Зміни торкнулися планера (у тому числі крила), складу обладнання, збільшення пасажиромісткості. Нова модифікація отримала назву Ту-154Б. Згодом під цю конфігурацію допрацювали усі літаки перших серій.
12 жовтня 1984 року у серійне виробництво надійшла модифікація Ту-154М[6] (спочатку Ту-164), створена під керівництвом Олександра Сергійовича Шенгардта. На цій модифікації були встановлені економічніші двигуни конструкції ОКБ Соловйова. Літаки цієї модифікації мають максимальну злітну масу від 100 до 104 тонн.
9 літаків було перероблено на вантажні, проект спочатку іменувався як Ту-154Т, потім - Ту-154С (Cargo).
5 літаків були переобладнані в лабораторії, що літають, і суттєво доопрацьовані за програмою випробувань космічного човника «Буран». Два з п'яти Ту-154ЛЛ могли здійснювати повністю автоматичну посадку.
2 літаки було переобладнано в рамках програми «Відкрите небо». Літаки призначалися для всебічного контролю над військовою діяльністю країн НАТО та СНД. У Німеччині був переобладнаний літак Ту-154М, що належить спеціальному підрозділу Luftwaffe (через 2 роки, в 1997 році, літак зіткнувся з C-141 ВПС США над Атлантичним океаном). У Росії проект отримав назву Ту-154М-ОН.
На базі Ту-154 створено перший у світі літак, двигуни якого працювали на зрідженому газі (Ту-155).
Модифікації Ту-154 стали наймасовішими літаками у СРСР середині 1980-х років. Цими літаках виконувалася значна частка авіаперевезень пасажирів у СРСР. Ту-154 літали до багатьох аеропортів СРСР, а також до аеропортів понад 80 міст світу. Крім «Аерофлоту», експлуатувався у 235-му (урядовому) авіазагоні (11 літаків), а також у Збройних силах СРСР.
Льотно-технічні характеристики
Довжина | 47,9 м |
Розмах крила | 37,55 м |
Площа крила | 201,45 м² |
Висота | 11,4 м |
Діаметр фюзеляжу | 3,8 м |
Ширина салону | 3,56 м |
Висота салону | 2, 02 м |
Максимальна злітна маса | 92-102 т |
Максимальна посадкова маса | 78 т |
Маса порожнього | 51 т |
Максимальне комерційне навантаження | 18 т |
Максимальний запас палива | 39,75 т |
Витрати палива | 6200 кг/год |
Кількість пасажирів | 152-180 |
Крейсерська швидкість | 900 км/год |
Максимальна швидкість | 975 км/год |
Максимальне число М | 0,88 |
Дальність польоту з максимальним комерційним навантаженням | 2650 км |
Дальність польоту з максимальним запасом палива | 3900 км |
Довжина розбігу | 2300 м |
Довжина пробігу | 2200 м |
Висота польоту | 11 100 м |
Максимальна висота польоту | 12 100 м |
Екіпаж | 4 людини |
Двигуни | 3 × 10 500 кгс НК-8-2 |
Аварії та катастрофи
У проміжку між 1970 роком та груднем 2016 року сталось 110 нещасних випадків з літаками Ту-154, втрачено 69 літаків, 30 із них без жертв. П'ятеро нещасних випадків з жертвами стались внаслідок терактів, і ще кілька через незадовільний стан посадкової смуги взимку ( зачепившись за снігоприбиральну машину), понадмірний вантаж, та зіткнення в повітрі через помилки авіадиспетчера. Інші стались внаслідок несправностей (двічі до 2001 року), нестача пального на незапланованому маршруті, помилки пілотів, пожежі в багажному відділені, причини декількох катастроф встановити не вдалося.
Найбільшою катастрофою в історії Ту-154 і всієї радянської авіації — вважається 10 липня 1985 року під Учкудуком. Перевантажений літак, на борту котрого знаходилося 200 пасажирів, зірвався в штопор. Всі пасажири та члени екіпажу загинули. Призві́дником катастрофи був екіпаж літака.
Дата | Бортовий номер | Місце катастрофи | Жертви | Короткий опис |
---|---|---|---|---|
![]() | Лонг'їр | 141/141 | Врізався в гору при заході на посадку. Помилки екіпажу. | |
4 жовтня 2001 | ![]() | в південній частині Чорного моря | 78/78 | Зник з радарів над Чорним морем. Точна причина не встановлена. Російська сторона звинувачує українських військових, хоча провина не доведена. |
22 серпня 2006 | ![]() | ![]() | 170/170 | При спробі облетіти купчасто-дощові хмари у грозу зверху літак звалився у (плоский штопор) і впав на землю. |
10 квітня 2010 | ![]() | ![]() | 96/96 | Розбився при заході на посадку. На борту був президент Польщі Лех Качинський та інші високопосадові особи |
Аварійна посадка Ту-154М в Іжмі 7 вересня 2010 | ![]() | ![]() | 0/81 | Вимушена посадка на непридатний аеродром після збою в системі електроживлення, викотився за межу ЗПС і був пошкоджений. |
4 грудня 2010 | ![]() | ![]() | 2/172 | Після злету — поступова відмова всіх трьох двигунів, здійснив жорстку посадку в аеропорту «Домодєдово» |
25 грудня 2016 | RA-8557 | Чорне море, неподалік м. Сочі | 92/92 | На зльоті після дозаправлення в аеропорту Адлер літак зник з радарів. Віз військових у тому числі військових льотчиків на ротацію, журналістів та артистів ансамблю ім. Александрова до Сирії. |
В культурі
У фільмі «Екіпаж» (1979) брав участь саме літак ТУ-154 (СССР-85131). Наразі цей літак виконує роль навчального експоната у Криворізькому музей авіації.
Про літак на українській студії «Київнаукфільм» знято документальну стрічку «Літак ТУ-154» (1971, режисер — М. Юдін)
Виноски
- . Архів оригіналу за 12 грудня 2013. Процитовано 30 червня 2019.
- Harro Ranter. . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 26 грудня 2016.
- Harro Ranter. . Архів оригіналу за 24 квітня 2015. Процитовано 26 грудня 2014.
- . Архів оригіналу за 5 грудня 2010. Процитовано 4 грудня 2010.
Див. також
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Tupolev Tu-154 |
- Книга пилота Ту-154 В. В. Ершова «Раздумья ездового пса» ... Раздумья ездового пса — 2 на kodges.ru
- Асланов В. С. Управление самолётом ТУ-154
- Довгалюк А. С. Основы авиастроения и теории авиации - , 2021.
- // Офіційний сайт ВАТ «Туполєв» (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Tu 154 za kodifikaciyeyu NATO Careless Bezturbotnij masovij radyanskij tridvigunnij pasazhirskij reaktivnij avialajner serednoyi dalnosti rozroblenij v SRSR v 1960 ti roki dlya zamishennya Tu 104 Tu 154Tip pasazhirskij litakRozrobnik KB TupolevVirobnik KB TupolyevaGolovnij konstruktor Oleksandr ShengardtPershij polit 3 zhovtnya 1968Pochatok ekspluataciyi 1972Status ekspluatuyetsyaOsnovni ekspluatanti UTair Kavminvodyavia Uralskie avialinii Roki virobnictva 1968 2013Vigotovleno 1026Varianti Tu 155 Tu 154 u VikishovishiTu 154 Tu 154 vvazhavsya odnim z simvoliv radyanskoyi civilnoyi aviaciyi Vin vmishuye do 180 pasazhiriv zalezhno vid modifikaciyi salonu maksimalna shvidkist dorivnyuye 975 km god odin z najvishih pokaznikiv dlya civilnih litakiv cogo klasu Ce pershij u sviti tridzhet velikogo klasu a takozh najchislennishij tridzhet velikogo klasu vsogo zbudovano 1026 litakiv todi yak sumarne chislo litakiv L 1101 DC 10 i DC 11 stanovit znachno menshu kilkist Zagalna informaciyaPershij polit Tu 154 bulo zdijsneno 3 zhovtnya 1968 roku Litak vigotovlyavsya serijno z 1970 po 1998 roki na Kujbishevskomu aviacijnomu zavodi perezhivshi kilka modernizacij Temp vipusku dosyagav p yati odinic na misyac z 1976 po 1981 roki viroblyalosya v serednomu ponad 1 litak na tizhden u 1980 maksimalno 77 litakiv za rik Z 1998 do 2013 roku velosya dribnoserijne virobnictvo litakiv Tu 154M na samarskomu zavodi Aviakor U lyutomu 2013 roku pislya vipusku bortu 998 Aviakor povidomiv pro zakinchennya virobnictva litaka danogo tipu Najmasovishij radyanskij reaktivnij pasazhirskij litak yakij do kincya 2000 h rokiv zalishavsya odnim iz osnovnih litakiv na marshrutah serednoyi dalnosti Tu 154 odin iz najshvidshih u sviti serijnih pasazhirskih lajneriv iz krejserskoyu shvidkistyu ponad 900 km god Najkorotshij bezposadkovij marshrut na yakomu ekspluatuvavsya Tu 154 Tashkent Namangan 189 kilometriv a najdovshij Moskva Neryungri Yakutiya 5040 kilometriv Istoriya stvorennyaPoperednya rozrobka radyanskogo serednomagistralnogo litaka novogo pokolinnya sho priznachavsya dlya zamini Tu 104 An 10 ta Il 18 pochalasya v OKB Tupolyeva v 1963 pid kerivnictvom golovnogo konstruktora Dmitra Sergijovicha Markova zastupnika Andriya Mikolajovicha Tupolyeva Potim golovnim konstruktorom stav Sergij Mihajlovich Yeger a z 1975 Oleksandr Sergijovich Shengardt U konkursi takozh vzyav uchast proekt OKB Illyushina Il 72 yakij ne otrimav podalshogo rozvitku V OKB Tupolyeva stavilosya zavdannya stvoriti suchasnij pasazhirskij litak yakij ne postupayetsya svoyimi parametrami stvorenomu na toj chas amerikanskomu Boeing 727 Pershij ekzemplyar SRSR 85000 buv vipushenij u 1966 roci Pershij polit vidbuvsya 3 zhovtnya 1968 komandir ekipazhu Yurij Volodimirovich Suhov 1969 roku lajner prodemonstruvali na mizhnarodnomu aviasaloni Le Burzhe 1970 roku na Kujbishevskomu aviacijnomu zavodi 18 KuAPO nini Aviakor pochalosya serijne virobnictvo litaka U travni 1971 peredserijni litaki pochali vikoristovuvatisya dlya perevezennya poshti z Moskvi Vnukovo v Tbilisi Sochi Simferopol i Mineralni Vodi Litakam simejstva Tu 154 u SRSR a potim u Rosiyi prisvoyuvalisya reyestracijni bortovi nomeri sho pochinayutsya z 85 napriklad SRSR 85311 ta RA 85185 Na trasi aviakompaniyi Aeroflot lajner vijshov na pochatku 1972 roku Pershij regulyarnij rejs z pasazhirami na bortu za marshrutom Moskva Mineralni Vodi Tu 154 reg SRSR 85016 zdijsniv 9 lyutogo 1972 komandir ekipazhu Ye I Bagmut 2 kvitnya 1972 roku lajner pochav ekspluatuvatisya na mizhnarodnih avialiniyah pershij mizhnarodnij rejs na Tu 154 buv vikonanij u berlinskij aeroport Shenefeld Pochatkova ekspluataciya pokazala sho litak vimagaye podalshoyi modernizaciyi tomu vzhe cherez dva roki bula gotova do virobnictva modifikaciya Tu 154A yaka i stala pershoyu seriyeyu sho pishla dviguni NK 8 2 zamineni na potuzhnishi NK 8 2U U period iz 1975 po 1981 roki litak modernizuvavsya zlitnu masu bulo zbilsheno z 94 do 98 tonn Zmini torknulisya planera u tomu chisli krila skladu obladnannya zbilshennya pasazhiromistkosti Nova modifikaciya otrimala nazvu Tu 154B Zgodom pid cyu konfiguraciyu dopracyuvali usi litaki pershih serij 12 zhovtnya 1984 roku u serijne virobnictvo nadijshla modifikaciya Tu 154M 6 spochatku Tu 164 stvorena pid kerivnictvom Oleksandra Sergijovicha Shengardta Na cij modifikaciyi buli vstanovleni ekonomichnishi dviguni konstrukciyi OKB Solovjova Litaki ciyeyi modifikaciyi mayut maksimalnu zlitnu masu vid 100 do 104 tonn 9 litakiv bulo pererobleno na vantazhni proekt spochatku imenuvavsya yak Tu 154T potim Tu 154S Cargo 5 litakiv buli pereobladnani v laboratoriyi sho litayut i suttyevo doopracovani za programoyu viprobuvan kosmichnogo chovnika Buran Dva z p yati Tu 154LL mogli zdijsnyuvati povnistyu avtomatichnu posadku 2 litaki bulo pereobladnano v ramkah programi Vidkrite nebo Litaki priznachalisya dlya vsebichnogo kontrolyu nad vijskovoyu diyalnistyu krayin NATO ta SND U Nimechchini buv pereobladnanij litak Tu 154M sho nalezhit specialnomu pidrozdilu Luftwaffe cherez 2 roki v 1997 roci litak zitknuvsya z C 141 VPS SShA nad Atlantichnim okeanom U Rosiyi proekt otrimav nazvu Tu 154M ON Na bazi Tu 154 stvoreno pershij u sviti litak dviguni yakogo pracyuvali na zridzhenomu gazi Tu 155 Modifikaciyi Tu 154 stali najmasovishimi litakami u SRSR seredini 1980 h rokiv Cimi litakah vikonuvalasya znachna chastka aviaperevezen pasazhiriv u SRSR Tu 154 litali do bagatoh aeroportiv SRSR a takozh do aeroportiv ponad 80 mist svitu Krim Aeroflotu ekspluatuvavsya u 235 mu uryadovomu aviazagoni 11 litakiv a takozh u Zbrojnih silah SRSR Lotno tehnichni harakteristikiDovzhina 47 9 mRozmah krila 37 55 mPlosha krila 201 45 m Visota 11 4 mDiametr fyuzelyazhu 3 8 mShirina salonu 3 56 mVisota salonu 2 02 mMaksimalna zlitna masa 92 102 tMaksimalna posadkova masa 78 tMasa porozhnogo 51 tMaksimalne komercijne navantazhennya 18 tMaksimalnij zapas paliva 39 75 tVitrati paliva 6200 kg godKilkist pasazhiriv 152 180Krejserska shvidkist 900 km godMaksimalna shvidkist 975 km godMaksimalne chislo M 0 88Dalnist polotu z maksimalnim komercijnim navantazhennyam 2650 kmDalnist polotu z maksimalnim zapasom paliva 3900 kmDovzhina rozbigu 2300 mDovzhina probigu 2200 mVisota polotu 11 100 mMaksimalna visota polotu 12 100 mEkipazh 4 lyudiniDviguni 3 10 500 kgs NK 8 2Avariyi ta katastrofiU promizhku mizh 1970 rokom ta grudnem 2016 roku stalos 110 neshasnih vipadkiv z litakami Tu 154 vtracheno 69 litakiv 30 iz nih bez zhertv P yatero neshasnih vipadkiv z zhertvami stalis vnaslidok teraktiv i she kilka cherez nezadovilnij stan posadkovoyi smugi vzimku zachepivshis za snigopribiralnu mashinu ponadmirnij vantazh ta zitknennya v povitri cherez pomilki aviadispetchera Inshi stalis vnaslidok nespravnostej dvichi do 2001 roku nestacha palnogo na nezaplanovanomu marshruti pomilki pilotiv pozhezhi v bagazhnomu viddileni prichini dekilkoh katastrof vstanoviti ne vdalosya Najbilshoyu katastrofoyu v istoriyi Tu 154 i vsiyeyi radyanskoyi aviaciyi vvazhayetsya 10 lipnya 1985 roku pid Uchkudukom Perevantazhenij litak na bortu kotrogo znahodilosya 200 pasazhiriv zirvavsya v shtopor Vsi pasazhiri ta chleni ekipazhu zaginuli Prizvi dnikom katastrofi buv ekipazh litaka Data Bortovij nomer Misce katastrofi Zhertvi Korotkij opisRA 85621 Long yir 141 141 Vrizavsya v goru pri zahodi na posadku Pomilki ekipazhu 4 zhovtnya 2001 RA 85693 v pivdennij chastini Chornogo morya 78 78 Znik z radariv nad Chornim morem Tochna prichina ne vstanovlena Rosijska storona zvinuvachuye ukrayinskih vijskovih hocha provina ne dovedena 22 serpnya 2006 RA 85185 Kostyantinivskogo rajonu Doneckoyi oblasti 170 170 Pri sprobi obletiti kupchasto doshovi hmari u grozu zverhu litak zvalivsya u ploskij shtopor i vpav na zemlyu 10 kvitnya 2010 101 Smolensk 96 96 Rozbivsya pri zahodi na posadku Na bortu buv prezident Polshi Leh Kachinskij ta inshi visokoposadovi osobiAvarijna posadka Tu 154M v Izhmi 7 veresnya 2010 Izhma 0 81 Vimushena posadka na nepridatnij aerodrom pislya zboyu v sistemi elektrozhivlennya vikotivsya za mezhu ZPS i buv poshkodzhenij 4 grudnya 2010 RA 85744 Domodyedovo 2 172 Pislya zletu postupova vidmova vsih troh dviguniv zdijsniv zhorstku posadku v aeroportu Domodyedovo 25 grudnya 2016 RA 8557 Chorne more nepodalik m Sochi 92 92 Na zloti pislya dozapravlennya v aeroportu Adler litak znik z radariv Viz vijskovih u tomu chisli vijskovih lotchikiv na rotaciyu zhurnalistiv ta artistiv ansamblyu im Aleksandrova do Siriyi V kulturiU filmi Ekipazh 1979 brav uchast same litak TU 154 SSSR 85131 Narazi cej litak vikonuye rol navchalnogo eksponata u Krivorizkomu muzej aviaciyi Pro litak na ukrayinskij studiyi Kiyivnaukfilm znyato dokumentalnu strichku Litak TU 154 1971 rezhiser M Yudin Vinoski Arhiv originalu za 12 grudnya 2013 Procitovano 30 chervnya 2019 Harro Ranter Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 26 grudnya 2016 Harro Ranter Arhiv originalu za 24 kvitnya 2015 Procitovano 26 grudnya 2014 Arhiv originalu za 5 grudnya 2010 Procitovano 4 grudnya 2010 Div takozhAviakatastrofa v Smolensku 10 kvitnya 2010 rokuDzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Tupolev Tu 154Kniga pilota Tu 154 V V Ershova Razdumya ezdovogo psa Razdumya ezdovogo psa 2 na kodges ru Aslanov V S Upravlenie samolyotom TU 154 Dovgalyuk A S Osnovy aviastroeniya i teorii aviacii 2021 Oficijnij sajt VAT Tupolyev ros