Конвенція Ради Європи про запобігання насильству проти жінок і домашньому насильству та боротьбу з цими явищами, або Стамбульська конвенція (англ. Council of Europe Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence; Istanbul Convention) — міжнародна угода Ради Європи, яка криміналізує та попереджує насильство проти жінок та дівчат та захищає постраждалих. Йдеться про: домашнє насильство (включно з психологічним та ), сексуальне насильство (зґвалтування, зокрема й шлюбні, та сексуальні домагання), убивства честі та інші злочини, виправдовувані «честю» (обливання кислотою, спалювання вдів, вбивства наречених, смерть за посаг), калічення жіночих геніталій, примусові стерилізації, аборти та шлюби, переслідування (сталкінг) та інше насильство, асоційоване зі статтю. Конвенція визначає насильство проти жінок порушенням прав людини та формою дискримінації і пропонує системні та контрольовані стратегії викорінення цих явищ.
Стамбульська конвенція | |
---|---|
![]() Підписано та ратифіковано Тільки підписано Не підписано (Держави-члени Ради Європи) Колишні учасниці Не підписано (Держави не члени Ради Європи) | |
Конвенція Ради Європи про попередження та протидію насильству проти жінок та домашньому насильству | |
Абревіатура | Istanbul-Konvention, Istanbul Convention і Convention d’Istanbul |
Тип | d і Міжнародні документи з прав людини |
Підготовлено | 7 квітня 2011 |
Підписано | 11 травня 2011 |
Місце | Стамбул, Туреччина |
Чинність | 1 серпня 2014 |
Умови | 10 ратифікацій, 8 з яких від членів Ради Європи |
Підписанти | 45 країн + Євросоюз |
Сторони | 34 країни підписали Конвенцію |
Зберігається | Генеральний Секретар Ради Європи |
Мови | Англійська та Французька |
Сайт | https://www.coe.int/en/web/istanbul-convention/home https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=210 |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkzTDA5c1pXNWhYMU5vWlhaamFHVnVhMjh0TWk1cWNHY3ZNalkxY0hndFQyeGxibUZmVTJobGRtTm9aVzVyYnkweUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Відкрита для підписання 11 травня 2011 у Стамбулі, Туреччина, набула чинності 1 серпня 2014 року і є постійно відкритою до підписання будь-якою країною світу. 12 березня 2012 року Туреччина першою ратифікувала Конвенцію, а вслід за нею — 36 країн з 2013 до 2022 року (Албанія, Андорра, Австрія, Бельгія, Боснія і Герцеговина, Греція, Грузія, Данія, Естонія, Ірландія, Ісландія, Іспанія, Італія, Кіпр, Ліхтенштейн, Люксембург, Мальта, Молдова, Монако, Нідерланди, Німеччина, Норвегія, Північна Македонія, Польща, Португалія, Румунія, Сан-Марино, Сербія, Словенія, Україна, Фінляндія, Франція, Хорватія, Чорногорія, Швейцарія, Швеція). Станом на квітень 2022 року конвенція підписана 45 країнами та Євросоюзом.
Україна, одна з країн-авторок Конвенції, підписала Конвенцію 7 листопада 2011 року, а ратифікувала — 20 червня 2022 року. 18 липня документи про ратифікацію документу було передано заступнику генерального секретаря Ради Європи Бьорну Берге.
Метою конвенції є запобігання насильству, захист постраждалих і «покінчення з безкарністю злочинців». Конвенція не вимагає узаконення одностатевих шлюбів чи іншої регуляції особистого життя, не стосується сексуальної орієнтації, гендерної ідентичності чи трансгендерності, а також не регулює сімейні структури: вона не містить визначення «сім'ї» і не сприяє певному типу сімейних умов. Конвенція захищає не лише жінок, а також не регулює релігійні норми чи вірування.
«Конвенція, безумовно, не стосується припинення статевих розбіжностей між жінками та чоловіками. Ніде в Конвенції не передбачається, що жінки та чоловіки є або повинні бути «однаковими»». | ||
— Пресреліз Ради Європи, листопад 2018 |
Попри це, частина релігійних, ультраправих та консервативних сил, що протистоять імплементації та ефективній дії Конвенції, відстоює думку, що конвенція має на меті просування «ґендерних ідей». У березні 2021 року Туреччина скасувала свій підпис і ратифікацію Конвенції з формулюванням, що вона використовувалася для «нормалізації гомосексуальності».
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl6TDFCb2VYTnBZMkZzWDFObFkzVnlhWFI1WDI5bVgxZHZiV1Z1WHpJd01UUXVhbkJuTHpJMk5YQjRMVkJvZVhOcFkyRnNYMU5sWTNWeWFYUjVYMjltWDFkdmJXVnVYekl3TVRRdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00TDAxVlVrUkZVaTFUUTBGTVJTMDBMVEl3TVRrdWFuQm5MekkyTlhCNExVMVZVa1JGVWkxVFEwRk1SUzAwTFRJd01Ua3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0THlVeU9FRWxNamxmVW1Gd1pWOXlZWFJsYzE5d1pYSmZNVEF3TURBd1gzQnZjSFZzWVhScGIyNWZNakF4TUMweU1ERXlKVEpEWDNkdmNteGtMbXB3Wnk4eU5qVndlQzBsTWpoQkpUSTVYMUpoY0dWZmNtRjBaWE5mY0dWeVh6RXdNREF3TUY5d2IzQjFiR0YwYVc5dVh6SXdNVEF0TWpBeE1pVXlRMTkzYjNKc1pDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJsTDAxaGNtbDBZV3hmY21Gd1pWOXNZWGR6WDJKNVgyTnZkVzUwY25rdWMzWm5MekkyTlhCNExVMWhjbWwwWVd4ZmNtRndaVjlzWVhkelgySjVYMk52ZFc1MGNua3VjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUwTHpJd01qQmZSMnh2WW1Gc1gxSmxjM0J2Ym5ObFgzSmxjRzl5ZEY5R1IwMWZkMjl5YkdSZmJXRndMbk4yWnk4eU5qVndlQzB5TURJd1gwZHNiMkpoYkY5U1pYTndiMjV6WlY5eVpYQnZjblJmUmtkTlgzZHZjbXhrWDIxaGNDNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Рада Європи з 1990-х приймала блоки ініціатив для просування захисту жінок від насильства. Зокрема, ці ініціативи вилились у впровадження Комітетом Міністрів Ради Європи у 2002 році рекомендацій (Council of Europe Recommendation Rec(2002)5) країнам-учасницям щодо захисту жінок від насильства, а також запуску у 2006—2008 роках всеєвропейської кампанії боротьби з насильством проти жінок (включно з домашнім насильством). Парламентська асамблея Ради Європи також зайняла чітку політичну позицію проти всіх форм насильства проти жінок. Вона прийняла чисельні резолюції та рекомендації, що закликали до законодавчо встановлених стандартів запобігання, захисту постраждалих та судочинства над найважчими та найбільш поширеними формами насильства за гендерною ознакою.
Національні звіти, дослідження та опитування виявили пандемічний масштаб проблеми у Європі. Кампанія показала широкий розмах національних показників насильства проти жінок та домашнього насильства. Тому стали необхідними гармонізовані законодавчі стандарти, аби впевнюватись, що постраждалі отримують однаковий рівень захисту скрізь у Європі. Міністри юстиції країн-учасниць Ради Європи почали обговорення необхідності кратно збільшувати захист від домашнього насильства, особливо партнерського насильства у близьких відносинах. Рада Європи вирішила за необхідне ввести стандарти запобігання насильству проти жінок та домашньому насильству широкого спектру охоплення. У грудні 2008 року Комітет Міністрів створив експертну групу для підготування чернетки конвенції у цій галузі. За два з чимось роки ця група, названа CAHVIO (Ad Hoc Committee for preventing and combating violence against women and domestic violence), розробила початковий текст. Протягом наступної стадії розробки конвенції Велика Британія, Італія, Росія та Святий Престол пропонували поправки до вимог Конвенції. Ці поправки критикувала організація Amnesty International. Фінальний текст Конвенції було створено у грудні 2010 року.
Ухвалення, підписання та ратифікація
Конвенцію було прийнято Комітетом Міністрів Ради Європи 7 квітня 2011 року. Відкрито для підписання 11 травня 2011 року рішенням 121-ї сесії Комітету Міністрів. Вона набрала чинності з включенням 10 ратифікацій, 8 із яких мали бути від країн-учасниць Євросоюзу. На грудень 2015 року, Конвенцію було підписано 39-ма країнами, слідом за ратифікацією Албанією, Австрією, Боснією та Герцеговиною, Італією, Чорногорією, Португалією, Сербією та Туреччиною. Пізніше того ж року її ратифікували Андорра, Данія, Франція, Мальта, Монако, Іспанія та Швеція. У 2015 році також була ратифікована Словенією, Фінляндією, Польщею та Нідерландами, а в 2016 — Сан-Марино, Бельгією та Румунією; у 2017 — Грузією, Норвегією, Німеччиною, Естонією, Кіпром та Швейцарією, а у 2018 році — Хорватією, Македонією, Ісландією та Грецією. Країни, що ратифікували Конвенцію, є законодавчо пов'язаними її положеннями, як тільки вона набуває чинності.
За даними офіційного сайту Конвенції на червень 2018 року, 34 країна ратифікувала Конвенцію, 16 країн лише підписали. Повний список країн із датами підписання, ратифікації, набуття чинності за тим же джерелом подано нижче (локальні умови та доповнення до тексту: R — застереження, D — декларації, денонсації, виключення, A — повноваження, T — територіальні уточнення, C — переписка, O — заперечення; Цифрами позначена черга ратифікації).
Туреччина повідомила про вихід із Стамбульської конвенції в березні 2021 року.
Підписанти | Підписано | Ратифікація | Набрання чинності | відкликано |
---|---|---|---|---|
![]() | 19/12/2011 | 04/02/2013 | 01/08/2014 | |
![]() | 22/02/2013 | 22/04/2014 | 01/08/2014 | |
![]() | 11/05/2011 | 14/11/2013 | 01/08/2014 | |
![]() | 11/09/2012 | 14/03/2016 | 01/07/2016 | |
![]() | 08/03/2013 | 07/11/2013 | 01/08/2014 | |
![]() | 21/04/2016 | |||
![]() | 18/01/2018 | |||
![]() | 22/01/2013 | 12/06/2018 | 01/10/2018 | |
![]() | 16/06/2015 | 10/11/2017 | 01/03/2018 | |
![]() | 02/05/2016 | |||
![]() | 11/10/2013 | 23/04/2014 | 01/08/2014 | |
![]() | 02/12/2014 | 26/10/2017 | 01/02/2018 | |
![]() | 13/06/2017 | |||
![]() | 11/05/2011 | 17/04/2015 | 01/08/2015 | |
![]() | 11/05/2011 | 04/07/2014 | 01/11/2014 | |
![]() | 19/06/2014 | 19/05/2017 | 01/09/2017 | |
![]() | 11/05/2011 | 12/10/2017 | 01/02/2018 | |
![]() | 11/05/2011 | 18/06/2018 | 01/10/2018 | |
![]() | 14/03/2014 | |||
![]() | 11/05/2011 | 26/04/2018 | 01/08/2018 | |
![]() | 05/11/2015 | 08/03/2019 | 01/07/2019 | |
![]() | 27/09/2012 | 10/09/2013 | 01/08/2014 | |
![]() | 18/05/2016 | |||
![]() | 10/11/2016 | 17/06/2021 | 01/10/2021 | |
![]() | 07/06/2013 | |||
![]() | 11/05/2011 | 07/08/2018 | 01/12/2018 | |
![]() | 21/05/2012 | 29/07/2014 | 01/11/2014 | |
![]() | 06/02/2017 | 14/10/2021 | 01/05/2022 | |
![]() | 20/09/2012 | 07/10/2014 | 01/02/2015 | |
![]() | 11/05/2011 | 22/04/2013 | 01/08/2014 | |
![]() | 14/11/2012 | 18/11/2015 | 01/03/2016 | |
![]() | 08/07/2011 | 23/03/2018 | 01/07/2018 | |
![]() | 07/07/2011 | 05/07/2017 | 01/11/2017 | |
![]() | 18/12/2012 | 27/04/2015 | 01/08/2015 | |
![]() | 11/05/2011 | 05/02/2013 | 01/08/2014 | |
![]() | 27/06/2014 | 23/05/2016 | 01/09/2016 | |
![]() | 30/04/2014 | 28/01/2016 | 01/05/2016 | |
![]() | 04/04/2012 | 21/11/2013 | 01/08/2014 | |
![]() | 11/05/2011 | |||
![]() | 08/09/2011 | 05/02/2015 | 01/06/2015 | |
![]() | 08/06/2012 | 21/07/2022 | 01/11/2022 | |
![]() | 11/05/2011 | 10/04/2014 | 01/08/2014 | |
![]() | 11/05/2011 | 01/07/2014 | 01/11/2014 | |
![]() | 11/09/2013 | 14/12/2017 | 01/04/2018 | |
![]() | 11/05/2011 | 14/03/2012 | 01/08/2014 | березень 2021 |
![]() | 07/11/2011 | 18/07/2022 | 01/11/2022 |
Україна
Спроба ратифікувати Стамбульську конвенцію була 14 листопада 2016 року: питання виносив на розгляд депутатів президент України Петро Порошенко. Але депутатська більшість не захотіла розглядати ратифікацію, мовляв, конвенція містить «норми, які не прийнятні для українського суспільства і української духовності». Каменем спотикання стали зафіксовані в Конвенції поняття «гендер» та «гендерна ідентичність». Українські законодавці вважали, що внесення цих термінів до вітчизняного законодавчого поля (які фігурували в ньому й до того) з часом може викликати підміну «звичного поняття біологічної статі» і сприяти пропаганді одностатевих шлюбів. Приміром, в коментарі інтернет-виданню «Кампанія проти сексизму Повага» депутат-радикал Ігор Мосійчук заявляв: «Нам не подобається 4 стаття конвенції. Вона може відкрити ворота, що ведуть до впровадження в українське законодавство понять, пов'язаних з одностатевими шлюбами. Якщо будуть застереження, які не визначають „гендер“, у непритаманному для традиційного українського суспільства значення, то 300 голосів у Раді будуть. Сама ж конвенція абсолютно нормально сприймається парламентом».
Категорично проти ратифікації Стамбульської конвенції виступила Всеукраїнська Рада Церков. Її представники наголосили — вони, звичайно, проти домашнього насильства, але… є «проблемна термінологія» — «гендер».
7 грудня 2019 року Петро Порошенко вдруге закликав депутатів винести на засідання Верховної Ради питання про ратифікацію Конвенції.
14 травня 2020 року петиція про ратифікацію Стамбульської конвенції на сайті президента України набрала понад 25 тисяч голосів. Президент України Володимир Зеленський у відповідь на це пообіцяв винести на розгляд Верховної Ради законопроєкт щодо ратифікації Конвенції. Водночас Зеленський зазначив, що перед подачею проєкту закону до парламенту свої пропозиції має надати Міністерство закордонних справ. Окрім цього відомства, оперативно опрацювати документ запропонували Міністерству соціальної політики. 23 липня уряд заявив, що готовий внести на розгляд парламенту законопроєкт про ратифікацію Стамбульської конвенції.
17 лютого 2021 року генеральна прокурорка Ірина Венедіктова, коментуючи ситуацію навколо інформації в соцмережах про факти жорстокості щодо дітей із боку стоматолога з Рівного, зазначила, що у неї «питання номер один — ратифікація Стамбульської конвенції». За словами Венедіктової, кількість злочинів, скоєних щодо дітей, зросла і тому треба подумати «про ратифікацію Стамбульської конвенції».
8 березня 2021 року відбувся черговий у Києві, Херсоні, Харкові, Запоріжжі, Полтаві, Краматорську, Львові, Івано-Франківську, де основною вимогою була ратифікація Стамбульської конвенції. Петиція щодо ратифікації Конвенції (друга за рахунком) знову набрала необхідні 25 тисяч голосів.
І лише 18 червня 2022 року, після повномасштабного вторгнення Російської Федерації та актуалізації питань євроінтеграції України президент України Володимир Зеленський зареєстрував законопроєкт про ратифікацію Стамбульської конвенції.
20 червня 2022 року конвенцію ратифіковано (259 голосів проти 8).
18 липня документи про ратифікацію конвенції передано заступнику генерального секретаря Ради Європи Бьорну Берге.
Партія/депутатська група | Всього у партії | За | Проти | Утримались | Не голосували | Відсутні | Всього |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Слуга народу | 240 осіб | 193 | Юраш Святослав Андрійович | 6 | 19 | 21 | 46[] |
Позафракційні | 30 осіб | 5 | Аксьонов Андрій АнатолійовичГриб Вікторія ОлександрівнаНовинський Вадим ВладиславовичШпенов Дмитро Юрійович | 2 | 5 | 14 | 21[] |
Європейська Солідарність | 27 осіб | 9 | 0 | 1 | 2 | 15 | 18 |
Депутатська група "Платформа за життя та мир" | 25 осіб | 15 | 0 | 0 | 4 | 6 | 11[] |
Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» | 24 особи | 0 | 0 | 13 | 3 | 8 | 24 |
Депутатська група "За майбутнє" | 21 особа | 2 | Гузь Ігор Володимирович | 6 | 6 | 6 | 18[] |
Голос | 20 осіб | 10 | Рущишин Ярослав ІвановичШараськін Андрій Андрійович | 0 | 5 | 3 | 8[] |
Депутатська група «Довіра» | 18 осіб | 13 | 0 | 0 | 2 | 3 | 5 |
Депутатська група "Відновлення України" | 17 осіб | 12 | 0 | 0 | 1 | 4 | 5 |
ВСЬОГО | 342 | 259 | 8 | 28 | 47 | [] |
21 червня 2022 року президент України Володимир Зеленський підписав закон про ратифікацію Стамбульської конвенції.
Стамбульська Конвенція була ратифікована Україною із заявами та застереженнями, тобто "з односторонньою декларацією". Конвенція була ратифікована в такому варіанті для створення можливості вирішення конфліктних питань з Радою Церков, які виступали проти ратифікації Стамбульської Конвенції.
Головні положення
Переваги
Стамбульська конвенція — революційний документ, адже вона:
- перший міжнародний юридично обов'язковий акт, що стосується саме насильства проти жінок, потенційно відкритий для будь-якої країни в світі;
- комплексна, бо охоплює низку заходів з запобігання та протидії насильству, захисту його жертв, переслідування та покарання кривдників і вбудовані підходи;
- визнає насильство проти жінок водночас і порушенням прав людини, і видом дискримінації;
- встановлює чіткий зв'язок між досягненням рівноправності між жінками і чоловіками та викоріненням насильства проти жінок;
- пропонує державам встановити кримінальну відповідальність за основні види насильства проти жінок (такі як переслідування, примусовий шлюб, калічення жіночих геніталій, примусовий аборт, примусова стерилізація) і забезпечити належні та ефективні міри покарання за насильство;
- пропонує підхід для ефективного припинення насильства проти жінок та домашнього насильства, що закликає всі відповідні залучені органи, установи та громадські організації до координованої співпраці;
- оснащена потужним і незалежним механізмом контролю реалізації на національному рівні, в якому активну роль гратимуть національні парламентарі.
Стамбульська конвенція — перший законодавчо закріплений інструмент, котрий «створює вичерпну законодавчу рамку та підхід до боротьби з насильством проти жінок» та сфокусований на запобіганні домашньому насильству, захисті постраждалих та провадженні судових справ над обвинувачуваними злочинцями.
Конвенція може та має допомогти покращити як становище жінок, так і повагу до прав людини за умови ратифікації її в достатній кількості держав.
![]() | Існує багато причин, чому ми маємо підтримати конвенцію. (...) Але понад усе, я вірю, що ми маємо підтримати цю конвенцію тому, що свобода від насильства – основне право людини. Насильство проти жінок позбавляє постраждалих гідності. Воно позбавляє їх упевненості щодо вимог рівноправності. Жодна жінка не буде здатна користуватися правами людини сповна, допоки вона може бути жертвою насильства. Ми маємо розірвати це замкнене коло. Необхідність у цій конвенції давно назріла. Не підтримати цю конвенцію означає поступитися насильству. Не підтримати цю конвенцію означає вчинити злочин. Не підтримати цю конвенцію означає вчинити ще один злочин проти жінок. (Хосе Мендес Бота, генеральний доповідач з питань насильства проти жінок, політичний координатор парламентської мережі «Жінки вільні від насильства») | ![]() |
Цілі
Конвенція надає країнам-учасницям комплексну юридичну базу, стратегії та заходи, засновані на найкращому досвіді запобігання та протидії насильству проти жінок та домашньому насильству. Її основні цілі:
- захист жінок від усіх видів насильства та запобігання, переслідування і викорінення насильства проти жінок та домашнього насильства;
- сприяння викоріненню всіх видів дискримінації жінок, сприяння рівноправності між жінками та чоловіками та розширення прав жінок;
- захист і допомога всім постраждалим від насильства проти жінок та домашнього насильства;
- сприяння міжнародній співпраці, спрямованій проти цих видів насильства;
- забезпечення підтримки та допомоги організаціям і правоохоронним органам у співпраці між собою з метою запровадження інтегрованого підходу до викорінення насильства проти жінок та домашнього насильства.
Структура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF5TDBsemRHRnVZblZzWDBOdmJuWmxiblJwYjI1ZlZXdHlZV2x1YVdGdUxuQmtaaTl3WVdkbE1TMHlORGx3ZUMxSmMzUmhibUoxYkY5RGIyNTJaVzUwYVc5dVgxVnJjbUZwYm1saGJpNXdaR1l1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Конвенція включає 81 статтю, згруповану у 12 розділів. Структура базується на «чотирьох П»: Попередження (Prevention), Захист та підтримка постраждалих (Protection and support of victims), Суд над злочинцями (Prosecution of offenders) та Загальні принципи (Integrated Policies). Для кожної області передбачаються блоки специфічних заходів. Конвенція також встановлює обов'язки стосовно збору даних та підтримки досліджень насильства проти жінок (Стаття 11).
У Преамбулі містяться заклики до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, Європейської соціальної хартії та Конвенції проти торгівлі людьми (Convention on Action against Trafficking in Human Beings), посилання на Міжнародне право прав людини (ООН) та Римський статут Міжнародного кримінального суду. У Статті 2 вказано, що положення Конвенції мають застосовуватись у період миру та збройних конфліктів у ситуаціях насильства проти жінок та домашнього насильства. Стаття 3 визначає ключові терміни (насильство проти жінок, домашнє насильство, гендер, насильство проти жінок за гендерною ознакою, жертва).
Стаття 4 забороняє дискримінуючі формулювання: застосування положень Конвенції партіями, зокрема для захисту прав постраждалих від насильства, має бути захищеним від дискримінації на будь-який підставі, як-то стать, гендер, раса, колір шкіри, мова чи інші переконання, національна приналежність, належність до національних меншин, власність, народження, сексуальна орієнтація, гендерна ідентичність, вік, стан здров'я, інвалідність, шлюбний, мігрантський, біженський чи інший статус.
Розділ III присвячений запобіганню насильству, Розділ IV — захисту та підтримці жертв (постраждалих від сексуального насильства, дітей-свідків) спеціальними допоміжними службами, повідомленнями з боку персоналу, що працює із жінками (медики, соціальні працівники, психологи). Розділ V — описує матеріальне право (відшкодування, опіка), VI — Розслідування, кримінальне переслідування, процесуальне право та захисні заходи, VII — Міграція та притулки, IX — Система контролю для забезпечення ефективності впровадження Конвенції, Х — Зв'язок з іншими міжнародними актами, XI — Прикінцеві положення.
Основні поняття
Основні поняття, визначені у Статті 3 конвенції, включають:
- «Насильство проти жінок» (violence against women) це «порушення прав людини та форма дискримінації, спрямовані на жінок, що означає всі акти порушень за гендерною ознакою, результатом яких є або може бути завдання фізичної, сексуальної, психологічної чи економічної шкоди чи страждань жінкам, зокрема погрози таких дій, примус чи самочинне обмеження свободи, незалежно від того, відбувається це в публічному чи приватному житті».
- «Домашнє насильство» (domestic violence) належить до зазначених вище видів насильства, але воно відбувається в сім'ї, сімейному колі або між нинішніми чи колишніми партнерами, що перебували або не перебували в шлюбі, незалежно від того, чи кривдник наразі чи колись жив із жертвою. «Усі акти фізичного, сексуального, психологічного чи насильства, що виникають у родині, домашньому союзі, між минулими чи поточними членами подружжя чи партнерами». Це охоплює жертв і правопорушників обох статей та брутальне поводження з дітьми та літніми людьми так само, як і насильство над інтимною партнеркою (партнером).
- «Гендер» (gender) означає «соціально конструйовані (закріплені) ролі, поведінку, діяльність/активності та атрибути (характерні ознаки), котрі дане суспільство розглядає як прийнятні і вважає належними для жінок та чоловіків».
- «Насильство проти жінок за гендерною ознакою (gender-based violence against women)»: це «насильство, спрямоване проти жінки через те, що вона жінка (таке як примусовий аборт, калічення жіночих геніталій), або яке жінки переживають частіше за чоловіків (таке як сексуальне насильство, зґвалтування, переслідування, сексуальне домагання, домашнє насильство, примусовий шлюб, примусова стерилізація)».
- «Жертва» — стосується однаковою мірою потерпілих від насильства проти жінок і домашнього насильства.
- «Жінки» (women) — охоплює і дівчат та дівчаток, що не досягли 18 років.
Криміналізовані види насильства
Конвенція пропагує та захищає право всіх людей на вільне від насильства життя та забороняє всі види дискримінації жінок, яка виявляється у відмінному ставленні до них без об'єктивного та обґрунтованого виправдання. Рівноправність між жінками та чоловіками як за законом, так і на практиці, займає центральне місце в припиненні насильства проти жінок. Для цього країни-учасниці зобов'язуються:
- внести принцип рівних прав між жінками та чоловіками до своїх конституцій чи законодавства;
- заборонити дискримінацію жінок, зокрема шляхом застосування санкцій;
- скасувати закони та процесуальні норми, що дискримінують жінок. Конвенція характеризує насильство проти жінок як порушення прав людини та форму дискримінації (Ст. 3(a)). Країни мають виконувати забезпечення належної сумлінності під час попередження насильства, захисту постраждалих та провадження справ над злочинцями (Ст. 5). Понад те, визначаються види правопорушень, що характеризуються як насильство проти жінок. Країни, що ратифікують Конвенцію, мусять криміналізувати визначені Конвенцією у Розділі V види насильства.
Вид насильства, визначення | Приклад імплементації |
---|---|
«Психологічне насильство» (Ст. 33) — навмисне залякування, домагання чи погрожування особі протягом певного періоду, що призводить до травматичних переживань. У близьких стосунках психологічне насильство може часто переходити в фізичне та сексуальне насильство. | У Франції вчинення психологічного насильства було внесене до Кримінального кодексу в 2010 році. Цей злочин карається жорсткими санкціями, що варіюють від трьох років позбавлення волі до 75 000 євро штрафу. |
«Переслідування (сталкінг)» (Ст. 34) — неодноразове погрожування комусь через фізичне переслідування, залучення до небажаного спілкування чи навмисне інформування когось про те, що за ними ведеться нагляд, щоб змусити їх боятися за свою безпеку. Це може бути завдання шкоди власності, дії проти сім'ї жертви, її друзів чи домашніх улюбленців або поширення невірогідної інформації через інтернет. | Тоді як за психологічне насильство та переслідування, по суті, має бути встановлена кримінальна відповідальність, Конвенція передбачає можливість вносити застереження для забезпечення гнучкості тим країнам, чиї правові системи передбачають некримінальні санкції (які, проте, мають застосовуватися і бути достатні для покарання злочинця та утримання від подібної поведінки в майбутньому). В Італії переслідування стало кримінальним злочином у 2009 році: карається позбавленням волі від 6 місяців до 4 років. Якщо кривдник — колишній чоловік чи дружина, був у близьких відносинах із жертвою, чи жертва неповнолітня, санкції можуть бути підвищені до 6 років позбавлення волі |
Фізичне насильство (Ст. 35) | |
«Сексуальне насильство» (Ст. 36) — всі сексуальні активності з особою без її згоди (non-consensual sex), зокрема «зґвалтування» (проникнення до будь-якої частини тіла жертви будь-якої частини тіла кривдника чи предмета). Концепт згоди дозволяє покарати злочини на сексуальному ґрунті, в яких неможливо довести, що потерпілі намагалися протистояти нападові (застарілий критерій згвалтування). | Щоб заповнити цю прогалину, Конвенція передбачає врахування обставин, при яких відбулася дія, при оцінці того, чи була дана згода, незалежно від того, чи жертва чинила будь-який фізичний опір. Також встановлюється кримінальна відповідальність за зґвалтування в шлюбі, між партнерами чи між подружньою парою/партнерами в минулому. Декларація з ліквідації насильства проти жінок, ухвалена Генеральною Асамблеєю ООН в 1993 році, відкрито згадує про зґвалтування дружини чоловіком як про насильство проти жінок. |
«Примусовий шлюб» (Ст. 37) — акт навмисного використання фізичних або психологічних погроз, щоб змусити дорослу чи дитину (дитячі шлюби) прийняти шлюб, чи перевезення дорослої чи дитини до іншої країни, щоб змусити їх вступити в шлюб (викрадення наречених). | У Великій Британії кампанії ГО «Southall Black Sisters» («Чорні сестри Саутголлу») привела до створення поліційних настанов щодо примусових шлюбів і вдосконалення політики Міністерства закордонних справ і у справах співдружності націй у відповідь на справи, коли британських громадян змушували брати шлюб за кордоном. Кримінальний кодекс Болгарії передбачає кримінальну відповідальність за примусовий вступ до шлюбу, а також за викрадення жінки для того, щоб примусити її вступити в шлюб. |
«Калічення жіночих геніталій» (Ст. 38) — всі операції, що навмисно змінюють чи травмують жіночі геніталії з немедичних причин (культові мізогінні практики, що завдають непоправної постійної шкоди і зазвичай проводиться без згоди жертви). В конвенції кримінальні санкції також накладаються на тих, хто допомагає в скоєнні злочину. | В Австрії до 2001 року заподіяння тілесних ушкоджень не тягло за собою кримінальної відповідальності, якщо проводилося за згодою потерпілої сторони. В результаті цього «обрізання», що здіснюються переважно над дітьми, не каралися, коли батьки чи опікун дівчинки давали юридичну згоду. За допомогою поправки до Кримінального кодексу Австрія гарантує тепер неможливість надання згоди на «ушкодження чи поранення статевих органів, що має привести до постійного погіршення сексуальних відчуттів». |
Примусовий аборт (Ст. 39) — виконання операції аборту без попередньої та інформованої згоди вагітної. | |
«Примусова стерилізація» (Ст. 39) — та проведення операції, що націлена на усунення здатності жінки до природного відтворення, без її попередньої та інформованої згоди чи розуміння. | |
«Сексуальне домагання» (Ст. 40) — будь-яка форма небажаної вербальної, невербальної чи фізичної поведінки сексуального характеру, мета або наслідок якої — порушення гідності особи, зокрема шляхом створення загрозливого, ворожого, принизливого або образливого середовища. | Тут Конвенція також дозволяє країнам-учасницям вибрати некримінальні санкції (цивільні чи адміністративні правові санкції): сексуальне домагання має бути суб'єктом «кримінальних чи інших законодавчо визначених санкцій». |
Злочини, здійснені в ім'я так званої «честі» (Ст. 42) |
Імплементація
Коли країна ратифікує Конвенцію, вона стає її учасницею: зобов'язується гарантувати, що вона належно реалізує всі перелічені в Конвенції заходи. Зокрема, державам-учасницям конвенції доведеться вжити заходів, перелічених нижче.
Запобігання:
- Впровадити політику, необхідну для зміни ставлення, гендерних ролей і стереотипів, які роблять насильство проти жінок прийнятним.
- Навчати фахівців, як працювати з постраждалими.
- Підвищувати обізнаність про різні форми насильства та їхній травматичний характер.
- Співпрацювати з НУО, ЗМІ та приватним сектором для діалогу з громадськістю.
Захист:
- Гарантувати, що в основі всіх заходів лежать потреби та безпека постраждалих.
- Створити спеціальні служби підтримки, що надаватимуть медичну допомогу, а також психологічні та юридичні консультації постраждалим і їхнім дітям.
- Створити достатню кількість притулків та безкоштовні цілодобові телефонні лінії підтримки.
Притягнення до відповідальності:
- Гарантувати, що всі форми насильства проти жінок і домашнього насильства криміналізовані та належно караються.
- Гарантувати, що акти насильства не можуть виправдати жодні причини, породжені культурою, традиціями, релігією чи так званою «честю».
- Гарантувати, що постраждалі мають доступ до спеціальних заходів захисту під час розслідування та судового провадження.
- Гарантувати, що правоохоронні органи негайно реагують на прохання про допомогу та вживають належних заходів для розв'язання небезпечних ситуацій.
Комплексна політика:
- Ухвалити комплексну та скоординовану політику, за якої в центрі всіх заходів лежать права постраждалих.
- Залучити всіх відповідних суб'єктів (уряд, відомства, національні, регіональні та місцеві органи влади, організації громадянського суспільства тощо), оскільки жодна організація не може самостійно подолати насильство проти жінок і домашнє насильство.
Моніторинг:
- Звітувати органу, що відповідає за моніторинг за дотриманням Конвенції, про заходи, ужиті для її реалізації.
Парламентарські стратегії
Члени та членкині парламентів відіграють вирішальну роль у підтримці Конвенції. Серед заходів, котрих вони можуть і мають вжити, такі:
- лобіювання підтримки Конвенції серед своїх урядів;
- запитування інформації від урядів щодо досягнутої стадії в процесі підписання та ратифікації;
- організація дебатів на тему конвенції на національному рівні, особливо у своїх національних парламентах;
- забезпечення доступності всіх відповідних довідкових документів у парламентських інформаційних центрах;
- прояв та підтримка ініціатив із підвищення рівня обізнаності про конвенцію серед неурядових організацій і громадянського суспільства;
- прийняття громадської петиції на підтримку конвенції;
- забезпечення перекладу Конвенції національними мовами.
Незалежно від Стамбульської конвенції члени парламенту можуть зробити істотний внесок у припинення насильства проти жінок, зокрема шляхом:
- законодавчих ініціатив у галузі протидії насильству проти жінок, забезпечуючи в них відображення максимального рівня міжнародних стандартів;
- запит проведення систематичного збору даних із насильства проти жінок на національному рівні;
- забезпечення виділення достатніх ресурсів для тих працівників відповідних служб, що безпосередньо працюють із жертвами насильства.
Як особи, що формують громадську думку, члени парламенту перебувають у привілейованому становищі для сприяння формуванню нового мислення, і повинні:
- зайняти сильну громадянську позицію задля засудження та відмови від насильства проти жінок, зокрема в ЗМІ;
- лобіювати в колах своїх політичних партій, щоб ті внесли викорінювання насильства проти жінок у свої політичні програми;
- посилатися на потребу викорінення насильства проти жінок у кожній публічній промові;
- організувати діяльність із підвищення рівня обізнаності про насильство проти жінок, також залучаючи інших представників громадської думки, таких як журналісти, письменники, люди з шоубізнесу.
Стратегії запобігання насильству
Ставлення, упередження, гендерні стереотипи та звичаї чи традиції, засновані на гендерній нерівності, впливають на моделі поведінки, що сприяють явищу насильства. Для запобігання будь-яким формам насильства проти жінок та домашнього насильства конвенція вимагає (Розділ III) від країн-учасниць реалізації на національному рівні низки заходів, які:
- сприяють змінам у ставленні та поведінці;
- враховують потреби вразливих верств населення, ставлячи права людини на перше місце;
- заохочують усіх, особливо чоловіків та юнаків, запобігати насильству;
- забезпечують невикористання культури, звичаїв і релігії для виправдання насильства;
- сприяють програмам і заходам із розширення прав жінок;
До профілактичних заходів належать:
Стратегія запобігання насильству, опис | Приклади реалізації стратегії |
---|---|
Підвищення обізнаності. Підвищувати громадську обізнаність, проводячи кампанії на теми насильства проти жінок та домашнього насильства: такі ініціативи допомагають інформувати громадськість, дають людям змогу розпізнавати різні форми насильства та виступати проти нього. Інформувати потерпілих про те, де саме і яку допомогу вони можуть отримати (наприклад, поширення телефонів служб допомоги для потерпілих від будь-яких форм насильства проти жінок). |
|
Освіта. Настанови та моделі поведінки формуються в дуже ранньому віці, тому важливо вчити дітей принципів рівних прав і взаємної поваги у відносинах. Заохочується внесення до шкільних навчальних планів матеріалів із питань рівноправності та пропагування цих принципів у неформальних навчальних установах на зразок громадських центрів і спортивних закладів. |
|
Підготовка кадрів з запобігання та виявлення насильства, рівноправності, потреб постраждалих, запобігання повторній віктимізації та підтримки міжвідомчої співпраці. |
|
Програми профілактичного втручання та лікування. Програми лікування осіб, які вчинили домашнє насильство, та осіб, які вчинили злочини на сексуальному ґрунті, націлених навчити їх ненасильницькій поведінці, відповідати за свої дії та переглянути ставлення до жінок. Під час створення лікувальних програм на першому місці має бути безпека, підтримка та права постраждалих, тож програми потребують тісної співпраці, по змозі, з залученням допоміжних служб фахівців. |
|
Захист та підтримка постраждалих
Забезпечення якнайкращих захисту та підтримки покликне запобігати подальшій віктимізації, сприяти фізичному, психологічному, соціальному відновленню та реалізується через низку застережних заходів:
- запровадження виконавчих документів для невідкладного перешкоджання доступові кривдників до жіночого притулку та заборонних чи захисних судових приписів;
- забезпечення інформування постраждалих про їхні права та місця і способи отримання допомоги (служб допомоги);
- забезпечення роботи спеціалізованих допоміжних служб, які є основною ланкою опори жінок, що постраждали від насильства. Мають надавати як коротко-, так і довгострокові послуги, забезпечувати гендерночутливий підхід, адаптований для задоволення потреб жертв (часто специфічних: у груп молодих жінок, мігранток, жінок з обмеженими можливостями), багато з яких страждають від травм регулярного насильства. Служби повинні працювати по всій країні, бути доступними для всіх постраждалих та їх дітей (при тому зрозумілою для них мовою), мати кваліфікований персонал, достатні кошти та змогу розширювати права постраждалих; варіюються залежно від потреб постраждалих (притулки для жінок, кризові центри для сексуально постраждалих тощо). Постраждалі від сексуального насильства потребують негайної медичної допомоги, судмедекспертизи та консультацій і тривалого психологічного нагляду з боку делікатного, професійного персоналу. Звідси потреба в компетентних, легкодоступних кризових центрах допомоги постраждалим від сексуального насильства. Робоча група з питань боротьби з насильством проти жінок та домашнім насильством Ради Європи рекомендує мати один такий центр на 200 000 осіб населення.
- заохочення свідків і фахівців, що працюють із жінками (медики, соціальні працівники, психологи) повідомляти про випадки насильства, адже про більшість випадків насильства проти жінок не повідомляється (наприклад, в Ісландії закон зобов'язує громадськість, приватні соцслужби та осіб свідків повідомляти про випадки домашнього насильства, про які їм стало відомо);
- захист і підтримка дітей — свідків насильства. Реалізується центрами допомоги жінкам-постраждалим, включає психосоціальні консультації. Забезпечення будь-якої підтримки має бути спрямоване на благо дитини.
Механізм реалізації та моніторингу
Перевіряє дотримання урядами своїх зобов'язань незалежна експертна група (GREVIO) і Комітет Сторін, що представляють уряди країн-учасниць. На основі звітів і візитів у країни експерт(к)и моніторять дотримання конвенції та за потреби допомагають урядам конструктивно покращити її реалізацію. Комітет Сторін може давати рекомендації державам-учасницям, яких перевіряє. Якщо потрібно, він може також призначити дату, до якої відповідна держава-учасниця має надати інформацію, про заходи, яких ужила, щоб виконати рекомендацію.
Експертна група з протидії насильству GREVIO
Конвенція визначає незалежну експертну групу з протидії насильству проти жінок та домашньому насильству (Group of Experts on Action against Violence against Women and Domestic Violence, GREVIO), яка відслідковує впровадження Конвенції, тобто моніторить впровадження. Її учасниці та учасники обираються країнами-учасницями, а саме їх державними партіями; залежно від кількості країн-учасниць, група складається з 10—15 осіб.
Перші десять учасниць були обрані у 2014 році:
- Президентка [tr] (Туреччина),
- Перша Віцепрезидентка Марселін Науді (Marceline Naudi) (Мальта),
- Друга Віцепрезидентка Симона Ланцоні (Simona Lanzoni) (Італія),
- Членкиня Біляна Бранкович (Biljana Brankovic) (Сербія),
- Членкиня Франсуаза Брі (Françoise Brie) (Франція),
- Членкиня [es] (Іспанія),
- Членкиня Гелена Лейтао (Helena Leitao) (Португалія),
- Членкиня Роза Логар (Rosa Logar) (Австрія),
- Членкиня Іріс Луарасі (Iris Luarasi) (Албанія),
- Членкиня Весна Раткович (Vesna Ratkovic) (Чорногорія).
У 2018 році обрано п'ятьох додаткових осіб:
- Пер Арне Хаканссон (Per Arne Håkansson) (Швеція),
- Сабіне Кройтер-Стоктон (Sabine Kräuter-Stockton) (Німеччина),
- Владимер Мкервалішвілі (Vladimer Mkervalishvili) (Грузія),
- Рейчел Іпен Пол (Rachel Eapen Paul) (Норвегія),
- Алейд ван ден Бринк (Aleid van den Brink) (Нідерланди).
Критика та відхилення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUwTDFOMGIzQmZTWE4wWVc1aWRXeHphMjlxWHpJd01UZ3dNekkwWDBSVFExODROVEF3TG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxVGRHOXdYMGx6ZEdGdVluVnNjMnR2YWw4eU1ERTRNRE15TkY5RVUwTmZPRFV3TUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
У прес-релізі в листопаді 2018 року Рада Європи заявила, що «незважаючи на чітко сформульовані цілі, кілька релігійних та ультраконсервативних груп поширюють неправдиві розповіді про Стамбульську конвенцію». У звіті зазначено, що Конвенція не має на меті нав'язати певний спосіб життя або втручатися в особисту організацію приватного життя; натомість вона прагне лише запобігти насильству проти жінок та домашньому насильству. У звіті зазначається, що «Конвенція, безумовно, не стосується припинення статевих розбіжностей між жінками та чоловіками». Ніде в Конвенції ніколи не передбачається, що жінки та чоловіки є або повинні бути «однаковими», і «Конвенція не спрямована на регулювання сімейного життя та/або сімейні структури: вона не містить визначення поняття „сім'я“ і не сприяє певному типу сімейних умов».
На думку Balkan Insight, критика конвенції, найсильніша в Центральній та Східній Європі та переважно ультраправих та національних консерваторів, має мало підґрунтя у своєму фактичному змісті. «Використовуючи дезінформацію, популістську риторику та заклики до християнської та ісламської моралі, [критики] зуміли перетворити те, що є, по суті, набором настанов, що створюють всеосяжну правову базу та підхід до боротьби з насильством проти жінок, у зловісну спробу західноєвропейців поширювати надмірно ліберальну політику щодо суспільств, що не бажають цього, на схід».
Відхилення Конституційним судом Болгарії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpoTDFCeWIzUmxjM1JmUVdkaGFXNXpkRjlVYUdWZlNYTjBZVzVpZFd4ZlEyOXVkbVZ1ZEdsdmJsOXBibDlUYjJacFlTNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RVSEp2ZEdWemRGOUJaMkZwYm5OMFgxUm9aVjlKYzNSaGJtSjFiRjlEYjI1MlpXNTBhVzl1WDJsdVgxTnZabWxoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У січні 2018 року Рада міністрів Болгарії прийняла пропозицію до парламенту про ратифікацію конвенції. Це рішення швидко засудили деякі урядові міністри, депутати парламенту, медіагрупи та громадські організації, припустивши, що конвенція врешті призведе до офіційного визнання третьої статі та одностатевих шлюбів. Після широкої реакції третій уряд Борисова відклав ратифікацію та передав рішення Конституційному суду, який вирішить, чи буде воно законним. Президент Румен Радев, противник ратифікації, привітав відкладення як «тріумф здорового глузду», заявивши, що конвенція неоднозначна і що домашнє насильство може бути вирішене лише адекватними болгарськими законами та вдосконаленими правоохоронними органами.
Прем'єр-міністр Бойко Борисов послався на ізоляцію своєї партії ГЕРБ, яку не підтримав навіть її партнер по коаліції — ультраправі «Об'єднані патріоти». Борисов висловив подив, що опозиційна Болгарська соціалістична партія (БСП) також категорично проти конвенції, і висловив припущення, що соціалісти взагалі виступають проти Європейського Союзу. БСП твердо заявила проти конвенції, спричинивши розрив між Партією європейських соціалістів та новою політичною лінією БСП за Корнелії Нінової. Згідно з програмою соціалістів «Бачення Болгарії», конвенція «не призначена для захисту жінок. Конвенція суперечить основним цінностям європейської цивілізації».
27 липня 2018 року Конституційний Суд проголосив резолюцію 13 за конституційною справою № 3/2018, зазначивши, що «Конвенція Ради Європи про запобігання та протидію насильству проти жінок та домашньому насильству не відповідає Конституції Республіки Болгарія». У своєму рішенні Суд визначив зв'язок між попередніми документами Ради Європи проти домашнього насильства та розширенням прав трансгендерів. На думку Конституційного Суду, Конвенція пропонує бінарне тлумачення статі як біологічної, так і соціальної категорії, що суперечить конституції Болгарії, де люди безповоротно визначаються як біологічно чоловіки чи жінки, з рівним статусом громадян. Отже, Конвенція закладає офіційні підстави для пропаганди небіологічних визначень статі, які вважаються неконституційними.
Правозахисні групи жінок були обурені рішенням уряду Болгарії не ратифікувати Стамбульську конвенцію. У листопаді 2018 року, з нагоди Міжнародного дня боротьби з насильством проти жінок, сотні людей провели демонстрацію в центрі Софії проти насильства проти жінок під девізом #YouAreNotAlone (#ТиНеСама), вимагаючи ефективних дій від установ, включаючи створення профілактичних програм та притулків для жертв. Організатори, болгарський Фонд для жінок, посилаються на той факт, що за перші одинадцять місяців 2018 року в Болгарії було вбито майже 30 жінок, більшість з яких — їхніми партнерами.
Відхилення Національною радою Словаччини
Консервативні, християнсько-демократичні, латинсько-католицькі, націоналістичні та ультраправі групи та партії у Словаччині висловились проти того, щоб країна ратифікувала конвенцію, особливо через положення, що стосуються прав ЛГБТ, які вони зобразили як «крайній лібералізм», що роз'їдає "традиційні цінності "вони відчували потребу в захисті. 29 березня 2019 року, за день до виборів президента Словаччини 2019 року, націоналістичні політики змусили резолюцію парламенту просити уряд Словаччини не ратифікувати Стамбульську конвенцію, намагаючись мобілізувати консервативних виборців голосувати за Мароша Шефчовіча замість прогресивної кандидата Зузани Чапутової, яка підтримувала права ЛГБТ та права жінок на аборти. Хоча Чапутова перемогла на виборах і стала першою жінкою-президентом Словаччини, консервативні групи активізували свою кампанію, щоб не допустити, щоб Словаччина ратифікувала конвенцію та обмежила доступ до абортів у наступні місяці. 25 лютого 2020 року парламент Словаччини, Національна рада, відхилив Конвенцію на позачерговій сесії голосуванням 17–96 (37 відсутні). Після рішення парламенту президент Зузана Чапутова направила лист до Ради Європи 6 березня 2020 року, повідомляючи, що Словацька Республіка не може стати учасницею Стамбульської конвенції. Прес-секретар президента Мартін Стризінець прокоментував: «Оскільки необхідною умовою для ратифікації конвенції є згода парламенту, але цього не сталося, ця конвенція не буде ратифікована президентом», додавши, що Чапутова неодноразово заявляв, що якщо парламент прийме рішення щодо[]. У встановленому конституцією порядку вона поважала б волю його членів.
Польща
У липні 2020 року міністр юстиції Польщі Збігнев Зьобро заявив, що розпочне підготовку офіційного процесу виходу з конвенції. Він заявив, що договір Конвенції шкідливий, оскільки вимагає, щоб школи вчили дітей про стать в ідеологічному плані та знецінювали біологічну стать. У 2012 році, коли був проти, Зьобро назвав договір «винаходом, феміністичним творінням, спрямованим на виправдання гей-ідеології». Польський уряд також розкритикував угоду за те, що «культура, звичаї, релігія, традиції або так звана „честь“ не повинні розглядатися як виправдання» актів насильства проти жінок. У Варшаві сотні людей виступили проти виходу країни з конвенції. Про це було повідомлено незабаром після того, як Європейський Союз послабив зв'язок між фінансуванням та верховенством права під тиском Польщі та Угорщини. Рада Європи заявила, що «залишення Стамбульської конвенції викликало б великий жаль і це було б великим кроком назад у захисті жінок від насильства в Європі.»
Угорщина
У травні 2020 року Національна асамблея прийняла політичну декларацію, в якій закликала уряд не йти далі у приєднанні до конвенції та лобіювати Європейський Союз зробити те саме. Декларація була прийнята 115 голосами «за», 35 «проти» та трьома утримались.
Туреччина
Туреччина вирішила вийти зі Стамбульської конвенції, заявляючи, що відбулася підміна її суті і вона використовувалася для «нормалізації гомосексуальності». «Початкова мета щодо захисту прав жінок була захоплена групою людей, які намагаються нормалізувати гомосексуальність, що є несумісним із соціальними і сімейними цінностями Туреччини», — йдеться 21 березня 2021 року у заяві управління зі зв'язків з громадськістю президента. В заяві зазначається, що вихід Туреччини жодним чином не означає, що країна ставить під загрозу захист жінок, а країна проведе реформи для того, щоб боротися зі зростаючим насильством проти жінок.
Див. також
- Конвенція про ліквідацію всіх форм дискримінації щодо жінок
- Декларація про усунення насильства проти жінок
- Декларація ООН про захист жінок і дітей при надзвичайних обставинах та під час збройних конфліктів
- Гендерний мейнстрімінг
- Міжнародне право прав людини
- Сексизм
- Гендерна нерівність
- Гендерні стереотипи
- Дублінська декларація (конвенція)
Примітки
- Європейський Союз також є підписантом.
- У розробці Конвенції брали участь держави, що не входять до Ради Європи. Жодна з них (а саме: Канада, Святий Престол (Ватикан), Японія, Мексика та США) не підписували Конвенцію.
- Конвенція не застосовується щодо Фарерських островів і Гренландії
- Конвенція не застосовується на Карибських Нідерландах, вона обмежена лише європейською частиною Нідерландів
Джерела
- К О Н В Е Н Ц І Я Ради Європи про запобігання насильству стосовно жінок і домашньому насильству та боротьбу із цими явищами (Стамбульська конвенція). Довідник для членів парламенту. Київ, К. І. С., 2014 р.
- Верховна Рада ратифікувала «Стамбульську конвенцію» про захист жінок від насилля. Конкурент (укр.). Процитовано 20 червня 2022.
- Україна завершила ратифікацію Стамбульської конвенції. РБК-Украина (рос.). Процитовано 18 липня 2022.
- Full list: Chart of signatures and ratifications of Treaty 210. Council of Europe.
- Ending misconceptions about the Convention on Preventing and Combating Violence against Women and Domestic Violence (Пресреліз). Council of Europe. 22 листопада 2018. Процитовано 21 лютого 2019.
- Предстоятель ПЦУ розповів послу Франції, чому християни не сприймають Стамбульську конвенцію - РІСУ. Релігійно-інформаційна служба України (укр.). Процитовано 24 березня 2021.
- . www.aa.com.tr. Архів оригіналу за 23 березня 2021. Процитовано 24 березня 2021.
- Recommendation Rec(2002)5 of the Committee of Ministers to member states on the protection of women against violence. Council of Europe Committee of Ministers. Процитовано 18 грудня 2012.
- Campaign to Combat Violence against Women, including domestic violence (2006-2008). Council of Europe. Процитовано 18 грудня 2012.
- Ad Hoc Committee on preventing and combating violence against women and domestic violence (CAHVIO). Council of Europe. Процитовано 18 грудня 2012.
- . Amnesty International. 2011. Архів оригіналу за 6 жовтня 2012. Процитовано 12 вересня 2012.
- Publication to the Government Gazette of the ratification, by Greece, of the CoE Convention on violence agaist women and domestic violence (Original: Δημοσίευση σε ΦΕΚ του Ν.4531/2018 για την κύρωση από την Ελλάδα της Σύμβασης του Σ.τ.Ε. περί έμφυλης και ενδοοικογενειακής βίας). Isotita.gr. 16 квітня 2018. Процитовано 12 травня 2018.
- Турция объяснила выход из Стамбульской конвенции. korrespondent.net (рос.). Процитовано 24 березня 2021.
- . Архів оригіналу за 14 квітня 2021. Процитовано 14 квітня 2021.
- Chart of signatures and ratifications of Treaty 210: Council of Europe Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence. Council of Europe website. Council of Europe. 11 травня 2011. Процитовано 4 квітня 2020.
- Reservations and Declarations for Treaty No.210 - Council of Europe Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence. Council of Europe. Процитовано 5 квітня 2020.
- The Istanbul Convention enters into force in the Republic of Moldova. coe.int. Council of Europe. 1 травня 2022. Процитовано 23 липня 2022.
- The United Kingdom ratifies the Istanbul Convention. coe.int. Council of Europe. 21 липня 2022. Процитовано 23 липня 2022.
- ЛЮДМИЛА САДЛОВСЬКА (,20 березня 2021, 11:40). Туреччина вийшла зі Стамбульської конвенції щодо захисту жінок. Korrespondent.net. Процитовано 20 червня 2022.
- Ukraine ratifies the Istanbul Convention. coe.int. Council of Europe. 18 липня 2022. Процитовано 23 липня 2022.
- Чому Україна тягне зі Стамбульською конвенцією. Укрінформ. 29 травня 2020. оригіналу за 16 червня 2020. Процитовано 7 червня 2021.
- Порошенко закликав Раду ратифікувати Стамбульську конвенцію вже на наступному засіданні (відео). Радіо Свобода. 7 грудня 2018. оригіналу за 11 березня 2021. Процитовано 7 червня 2021.
- Зеленський відповів на петицію, що закликає Україну ратифікувати Стамбульську конвенцію. Громадське. 5 червня 2020. оригіналу за 11 березня 2021. Процитовано 26 січня 2022.
- Уряд готовий внести до парламенту ратифікацію Стамбульської конвенції - віцепрем'єр. Європейська правда. 23 липня 2020. оригіналу за 25 березня 2022. Процитовано 30 квітня 2022.
- У Рівному перевіряють стоматолога через травми у дітей. Українська правда. 12 лютого 2021. оригіналу за 4 березня 2021. Процитовано 7 червня 2021.
- У Києві 8 березня відбудеться Марш жінок. Традиціоналісти обіцяють прийти "рятувати феміністок". Гордон. 5 березня 2021. оригіналу за 1 грудня 2021. Процитовано 25 січня 2022.
- Ліза БРОВКО (18 червня 2022). Україна зробив крок до підписання Стамбульської конвенції: у чому її важливість (укр.). «Апостроф». Процитовано 2 липня 2023.
- Верховна Рада ратифікувала Стамбульську конвенцію. Що це означає?. Громадське. 20 червня 2022.
- Офіційний портал Верховної Ради України. w1.c1.rada.gov.ua. Процитовано 21 серпня 2022.
- Гендер з обмеженнями: що змінить провал або успіх ратифікації Стамбульської конвенції. Європейська Правда.
- Захист без гендеру: як Україна зможе ратифікувати "конфліктну" Стамбульську конвенцію. Європейська Правда.
- Malta signs convention on domestic violence. Malta Star. 21 травня 2012. Процитовано 12 вересня 2012.
- Ad Hoc Committee on preventing and combating violence against women and domestic violence (CAHVIO) interim report (PDF). Council of Europe. 27 травня 2009. Процитовано 18 грудня 2012.
- У безпеці від страху, у безпеці від насильства: поширені запитання про Стамбульську конвенцію / Рада Європи
- About GREVIO — Group of Experts on Action against Violence against Women and Domestic Violence. Council of Europe.
- https://www.coe.int/en/web/istanbul-convention/members
- Five additional members joining GREVIO. Council of Europe
- Five additional members joining GREVIO. Council of Europe.
- Domestic Violence Treaty Falling Victim to Political Obtuseness. Balkan Insight. 4 серпня 2020. Процитовано 5 серпня 2020.
- Rumen Radev opposes the Istanbul convention. 1 лютого 2018. Процитовано 12 лютого 2019.
- BSP at the eurovote - "No" to Istanbul convention, migration pact and sanctions against Russia". Kapital Daily. 12 січня 2019. Процитовано 12 лютого 2019.
- Francesco Martino (28 листопада 2018). Sofia: in piazza contro la violenza sulle donne/Sofia: in the streets against violence against women. OBC Transeuropa. Процитовано 4 квітня 2020 — через YouTube.
- Miroslava German Sirotnikova (11 грудня 2019). Slovak Right Accused of Forcing Abortion as Election Issue. Balkan Insight. Процитовано 17 березня 2020.
- James Shotter (31 березня 2019). Anti-corruption lawyer elected Slovakia’s first female president. Financial Times. Процитовано 17 березня 2020.
- National Council of the Slovak Republic - votes by members of parliament. Parliament of Slovakia (словац.). 25 лютого 2020. Процитовано 17 березня 2020.
- President informed Council of Europe about Slovakia's stance on convention. rtvs.sk (словац.). Процитовано 17 березня 2020.
- Murray, Shona (27 липня 2020). 'Pathetic': Poland's plan to quit domestic violence treaty slammed. euronews (англ.). Процитовано 28 липня 2020.
- Santora, Marc (27 липня 2020). Poland Considers Leaving Treaty on Domestic Violence, Spurring Outcry. The New York Times. Процитовано 31 липня 2020.
- SCISLOWSKA, MONIKA (27 липня 2020). Poles split over govt plan to exit domestic violence treaty. ABC News (англ.). Associated Press. Процитовано 6 серпня 2020.
- . Hungary Today (англ.). 5 травня 2020. Архів оригіналу за 31 березня 2021. Процитовано 16 серпня 2020.
Посилання
Конвенція
- Офіційний сайт Стамбульськрї конвенції (англ., фр.)
- Текст Стамбульської конвенції (англ., фр., нім., іт., рос.)
- Підписи та ратифікації (англ., фр., нім., іт., рос.)
Короткі роз'яснення та інфографіка
- 9 фактів про Стамбульську конвенцію (інфографіка) / Рада Європи, 2020.
- Міфи та факти про Стамбульську конвенцію (брошура) / Рада Європи, 2020.
- Як працюватиме Стамбульська конвенція? (інфографіка) / Рада Європи, 2020.
- Як працюватиме система допомоги постраждалим від домашнього та гендерно зумовленого насильства після ратифікації Стамбульської конвенції? (брошура) / Рада Європи, 2020.
- У безпеці від страху, у безпеці від насильства: поширені запитання про Стамбульську конвенцію / Рада Європи
- Боротьба з насильством проти жінок в Україні: всі інформаційні матеріали про Стамбульську конвенцію українською / Вебсайт Ради Європи в Україні.
Актуальні відео про Стамбульську конвенцію: роз'яснення, новини, дискусії / YouTube .
Фахові роз'яснення та дискусії
- Чому українській судовій, правоохоронній та юридичній спільноті необхідна Стамбульська конвенція? Аналіз основних положень. // Асоціація жінок-юристок України «ЮрФем», 2020-06-04. Процитовано 2021-10-05.
- Чи захищає Стамбульська конвенція права дітей? (дискусія та презентація аналізу судової практики) // Асоціація жінок-юристок України «ЮрФем», 2021-06-12. Процитовано 2021-10-05.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Konvenciya Radi Yevropi pro zapobigannya nasilstvu proti zhinok i domashnomu nasilstvu ta borotbu z cimi yavishami abo Stambulska konvenciya angl Council of Europe Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence Istanbul Convention mizhnarodna ugoda Radi Yevropi yaka kriminalizuye ta poperedzhuye nasilstvo proti zhinok ta divchat ta zahishaye postrazhdalih Jdetsya pro domashnye nasilstvo vklyuchno z psihologichnim ta seksualne nasilstvo zgvaltuvannya zokrema j shlyubni ta seksualni domagannya ubivstva chesti ta inshi zlochini vipravdovuvani chestyu oblivannya kislotoyu spalyuvannya vdiv vbivstva narechenih smert za posag kalichennya zhinochih genitalij primusovi sterilizaciyi aborti ta shlyubi peresliduvannya stalking ta inshe nasilstvo asocijovane zi stattyu Konvenciya viznachaye nasilstvo proti zhinok porushennyam prav lyudini ta formoyu diskriminaciyi i proponuye sistemni ta kontrolovani strategiyi vikorinennya cih yavish Stambulska konvenciya Pidpisano ta ratifikovano Tilki pidpisano Ne pidpisano Derzhavi chleni Radi Yevropi Kolishni uchasnici Ne pidpisano Derzhavi ne chleni Radi Yevropi Konvenciya Radi Yevropi pro poperedzhennya ta protidiyu nasilstvu proti zhinok ta domashnomu nasilstvuAbreviatura Istanbul Konvention Istanbul Convention i Convention d IstanbulTip d i Mizhnarodni dokumenti z prav lyudiniPidgotovleno 7 kvitnya 2011Pidpisano 11 travnya 2011Misce Stambul TurechchinaChinnist 1 serpnya 2014Umovi 10 ratifikacij 8 z yakih vid chleniv Radi YevropiPidpisanti 45 krayin YevrosoyuzStoroni 34 krayini pidpisali KonvenciyuZberigayetsya Generalnij Sekretar Radi YevropiMovi Anglijska ta FrancuzkaSajt https www coe int en web istanbul convention home https www coe int en web conventions full list module treaty detail amp treatynum 210 Mediafajli u Vikishovishi Marsh zhinok u Kiyevi 8 bereznya 2021 roku Vidkrita dlya pidpisannya 11 travnya 2011 u Stambuli Turechchina nabula chinnosti 1 serpnya 2014 roku i ye postijno vidkritoyu do pidpisannya bud yakoyu krayinoyu svitu 12 bereznya 2012 roku Turechchina pershoyu ratifikuvala Konvenciyu a vslid za neyu 36 krayin z 2013 do 2022 roku Albaniya Andorra Avstriya Belgiya Bosniya i Gercegovina Greciya Gruziya Daniya Estoniya Irlandiya Islandiya Ispaniya Italiya Kipr Lihtenshtejn Lyuksemburg Malta Moldova Monako Niderlandi Nimechchina Norvegiya Pivnichna Makedoniya Polsha Portugaliya Rumuniya San Marino Serbiya Sloveniya Ukrayina Finlyandiya Franciya Horvatiya Chornogoriya Shvejcariya Shveciya Stanom na kviten 2022 roku konvenciya pidpisana 45 krayinami ta Yevrosoyuzom Ukrayina odna z krayin avtorok Konvenciyi pidpisala Konvenciyu 7 listopada 2011 roku a ratifikuvala 20 chervnya 2022 roku 18 lipnya dokumenti pro ratifikaciyu dokumentu bulo peredano zastupniku generalnogo sekretarya Radi Yevropi Bornu Berge Metoyu konvenciyi ye zapobigannya nasilstvu zahist postrazhdalih i pokinchennya z bezkarnistyu zlochinciv Konvenciya ne vimagaye uzakonennya odnostatevih shlyubiv chi inshoyi regulyaciyi osobistogo zhittya ne stosuyetsya seksualnoyi oriyentaciyi gendernoyi identichnosti chi transgendernosti a takozh ne regulyuye simejni strukturi vona ne mistit viznachennya sim yi i ne spriyaye pevnomu tipu simejnih umov Konvenciya zahishaye ne lishe zhinok a takozh ne regulyuye religijni normi chi viruvannya Konvenciya bezumovno ne stosuyetsya pripinennya statevih rozbizhnostej mizh zhinkami ta cholovikami Nide v Konvenciyi ne peredbachayetsya sho zhinki ta choloviki ye abo povinni buti odnakovimi Presreliz Radi Yevropi listopad 2018 Popri ce chastina religijnih ultrapravih ta konservativnih sil sho protistoyat implementaciyi ta efektivnij diyi Konvenciyi vidstoyuye dumku sho konvenciya maye na meti prosuvannya gendernih idej U berezni 2021 roku Turechchina skasuvala svij pidpis i ratifikaciyu Konvenciyi z formulyuvannyam sho vona vikoristovuvalasya dlya normalizaciyi gomoseksualnosti IstoriyaFizichna bezpeka zhinok 2014 Vbivstva zhinok 2019 Kilkist zgvaltuvan na 100 000 naselennya 2010 2012 Kriminalizaciya zgvaltuvannya u shlyubi 2021 Podruzhnye zgvaltuvannya kriminalizovano Podruzhnye zgvaltuvannya ne kriminalizovane Podruzhnye zgvaltuvannya ne kriminalizovane ale cholovik mozhe buti pokaranij yaksho vin zastosovuye nasilstvo i zalyakuvannya shob vstupiti v statevij zv yazok zi svoyeyu druzhinoyu Pravovij status nezrozumilij Vidsotok zhinok ta divchat mizh 15 i 49 rokami nad yakimi zdijsneno kalichennya genitalij 2020 Rada Yevropi z 1990 h prijmala bloki iniciativ dlya prosuvannya zahistu zhinok vid nasilstva Zokrema ci iniciativi vililis u vprovadzhennya Komitetom Ministriv Radi Yevropi u 2002 roci rekomendacij Council of Europe Recommendation Rec 2002 5 krayinam uchasnicyam shodo zahistu zhinok vid nasilstva a takozh zapusku u 2006 2008 rokah vseyevropejskoyi kampaniyi borotbi z nasilstvom proti zhinok vklyuchno z domashnim nasilstvom Parlamentska asambleya Radi Yevropi takozh zajnyala chitku politichnu poziciyu proti vsih form nasilstva proti zhinok Vona prijnyala chiselni rezolyuciyi ta rekomendaciyi sho zaklikali do zakonodavcho vstanovlenih standartiv zapobigannya zahistu postrazhdalih ta sudochinstva nad najvazhchimi ta najbilsh poshirenimi formami nasilstva za gendernoyu oznakoyu Nacionalni zviti doslidzhennya ta opituvannya viyavili pandemichnij masshtab problemi u Yevropi Kampaniya pokazala shirokij rozmah nacionalnih pokaznikiv nasilstva proti zhinok ta domashnogo nasilstva Tomu stali neobhidnimi garmonizovani zakonodavchi standarti abi vpevnyuvatis sho postrazhdali otrimuyut odnakovij riven zahistu skriz u Yevropi Ministri yusticiyi krayin uchasnic Radi Yevropi pochali obgovorennya neobhidnosti kratno zbilshuvati zahist vid domashnogo nasilstva osoblivo partnerskogo nasilstva u blizkih vidnosinah Rada Yevropi virishila za neobhidne vvesti standarti zapobigannya nasilstvu proti zhinok ta domashnomu nasilstvu shirokogo spektru ohoplennya U grudni 2008 roku Komitet Ministriv stvoriv ekspertnu grupu dlya pidgotuvannya chernetki konvenciyi u cij galuzi Za dva z chimos roki cya grupa nazvana CAHVIO Ad Hoc Committee for preventing and combating violence against women and domestic violence rozrobila pochatkovij tekst Protyagom nastupnoyi stadiyi rozrobki konvenciyi Velika Britaniya Italiya Rosiya ta Svyatij Prestol proponuvali popravki do vimog Konvenciyi Ci popravki kritikuvala organizaciya Amnesty International Finalnij tekst Konvenciyi bulo stvoreno u grudni 2010 roku Uhvalennya pidpisannya ta ratifikaciya Konvenciyu bulo prijnyato Komitetom Ministriv Radi Yevropi 7 kvitnya 2011 roku Vidkrito dlya pidpisannya 11 travnya 2011 roku rishennyam 121 yi sesiyi Komitetu Ministriv Vona nabrala chinnosti z vklyuchennyam 10 ratifikacij 8 iz yakih mali buti vid krayin uchasnic Yevrosoyuzu Na gruden 2015 roku Konvenciyu bulo pidpisano 39 ma krayinami slidom za ratifikaciyeyu Albaniyeyu Avstriyeyu Bosniyeyu ta Gercegovinoyu Italiyeyu Chornogoriyeyu Portugaliyeyu Serbiyeyu ta Turechchinoyu Piznishe togo zh roku yiyi ratifikuvali Andorra Daniya Franciya Malta Monako Ispaniya ta Shveciya U 2015 roci takozh bula ratifikovana Sloveniyeyu Finlyandiyeyu Polsheyu ta Niderlandami a v 2016 San Marino Belgiyeyu ta Rumuniyeyu u 2017 Gruziyeyu Norvegiyeyu Nimechchinoyu Estoniyeyu Kiprom ta Shvejcariyeyu a u 2018 roci Horvatiyeyu Makedoniyeyu Islandiyeyu ta Greciyeyu Krayini sho ratifikuvali Konvenciyu ye zakonodavcho pov yazanimi yiyi polozhennyami yak tilki vona nabuvaye chinnosti Za danimi oficijnogo sajtu Konvenciyi na cherven 2018 roku 34 krayina ratifikuvala Konvenciyu 16 krayin lishe pidpisali Povnij spisok krayin iz datami pidpisannya ratifikaciyi nabuttya chinnosti za tim zhe dzherelom podano nizhche lokalni umovi ta dopovnennya do tekstu R zasterezhennya D deklaraciyi denonsaciyi viklyuchennya A povnovazhennya T teritorialni utochnennya C perepiska O zaperechennya Ciframi poznachena cherga ratifikaciyi Turechchina povidomila pro vihid iz Stambulskoyi konvenciyi v berezni 2021 roku Pidpisanti Pidpisano Ratifikaciya Nabrannya chinnosti vidklikano Albaniya 19 12 2011 04 02 2013 01 08 2014 Andorra 22 02 2013 22 04 2014 01 08 2014 Avstriya 11 05 2011 14 11 2013 01 08 2014 Belgiya 11 09 2012 14 03 2016 01 07 2016 Bosniya ta Gercogovina 08 03 2013 07 11 2013 01 08 2014 Bolgariya 21 04 2016 Virmeniya 18 01 2018 Horvatiya 22 01 2013 12 06 2018 01 10 2018 Kipr 16 06 2015 10 11 2017 01 03 2018 Chehiya 02 05 2016 Daniya 11 10 2013 23 04 2014 01 08 2014 Estoniya 02 12 2014 26 10 2017 01 02 2018 Yevropejskij Soyuz 13 06 2017 Finlyandiya 11 05 2011 17 04 2015 01 08 2015 Franciya 11 05 2011 04 07 2014 01 11 2014 Gruziya 19 06 2014 19 05 2017 01 09 2017 Nimechchina 11 05 2011 12 10 2017 01 02 2018 Greciya 11 05 2011 18 06 2018 01 10 2018 Ugorshina 14 03 2014 Islandiya 11 05 2011 26 04 2018 01 08 2018 Irlandiya 05 11 2015 08 03 2019 01 07 2019 Italiya 27 09 2012 10 09 2013 01 08 2014 Latviya 18 05 2016 Lihtenshtejn 10 11 2016 17 06 2021 01 10 2021 Litva 07 06 2013 Lyuksemburg 11 05 2011 07 08 2018 01 12 2018 Malta 21 05 2012 29 07 2014 01 11 2014 Moldova 06 02 2017 14 10 2021 01 05 2022 Monako 20 09 2012 07 10 2014 01 02 2015 Chornogoriya 11 05 2011 22 04 2013 01 08 2014 Niderlandi 14 11 2012 18 11 2015 01 03 2016 Pivnichna Makedoniya 08 07 2011 23 03 2018 01 07 2018 Norvegiya 07 07 2011 05 07 2017 01 11 2017 Polsha 18 12 2012 27 04 2015 01 08 2015 Portugaliya 11 05 2011 05 02 2013 01 08 2014 Rumuniya 27 06 2014 23 05 2016 01 09 2016 San Marino 30 04 2014 28 01 2016 01 05 2016 Serbiya 04 04 2012 21 11 2013 01 08 2014 Slovachchina 11 05 2011 Sloveniya 08 09 2011 05 02 2015 01 06 2015 Spoluchene Korolivstvo 08 06 2012 21 07 2022 01 11 2022 Ispaniya 11 05 2011 10 04 2014 01 08 2014 Shveciya 11 05 2011 01 07 2014 01 11 2014 Shvejcariya 11 09 2013 14 12 2017 01 04 2018 Turechchina 11 05 2011 14 03 2012 01 08 2014 berezen 2021 Ukrayina 07 11 2011 18 07 2022 01 11 2022 Ukrayina Sproba ratifikuvati Stambulsku konvenciyu bula 14 listopada 2016 roku pitannya vinosiv na rozglyad deputativ prezident Ukrayini Petro Poroshenko Ale deputatska bilshist ne zahotila rozglyadati ratifikaciyu movlyav konvenciya mistit normi yaki ne prijnyatni dlya ukrayinskogo suspilstva i ukrayinskoyi duhovnosti Kamenem spotikannya stali zafiksovani v Konvenciyi ponyattya gender ta genderna identichnist Ukrayinski zakonodavci vvazhali sho vnesennya cih terminiv do vitchiznyanogo zakonodavchogo polya yaki figuruvali v nomu j do togo z chasom mozhe viklikati pidminu zvichnogo ponyattya biologichnoyi stati i spriyati propagandi odnostatevih shlyubiv Primirom v komentari internet vidannyu Kampaniya proti seksizmu Povaga deputat radikal Igor Mosijchuk zayavlyav Nam ne podobayetsya 4 stattya konvenciyi Vona mozhe vidkriti vorota sho vedut do vprovadzhennya v ukrayinske zakonodavstvo ponyat pov yazanih z odnostatevimi shlyubami Yaksho budut zasterezhennya yaki ne viznachayut gender u nepritamannomu dlya tradicijnogo ukrayinskogo suspilstva znachennya to 300 golosiv u Radi budut Sama zh konvenciya absolyutno normalno sprijmayetsya parlamentom Kategorichno proti ratifikaciyi Stambulskoyi konvenciyi vistupila Vseukrayinska Rada Cerkov Yiyi predstavniki nagolosili voni zvichajno proti domashnogo nasilstva ale ye problemna terminologiya gender 7 grudnya 2019 roku Petro Poroshenko vdruge zaklikav deputativ vinesti na zasidannya Verhovnoyi Radi pitannya pro ratifikaciyu Konvenciyi 14 travnya 2020 roku peticiya pro ratifikaciyu Stambulskoyi konvenciyi na sajti prezidenta Ukrayini nabrala ponad 25 tisyach golosiv Prezident Ukrayini Volodimir Zelenskij u vidpovid na ce poobicyav vinesti na rozglyad Verhovnoyi Radi zakonoproyekt shodo ratifikaciyi Konvenciyi Vodnochas Zelenskij zaznachiv sho pered podacheyu proyektu zakonu do parlamentu svoyi propoziciyi maye nadati Ministerstvo zakordonnih sprav Okrim cogo vidomstva operativno opracyuvati dokument zaproponuvali Ministerstvu socialnoyi politiki 23 lipnya uryad zayaviv sho gotovij vnesti na rozglyad parlamentu zakonoproyekt pro ratifikaciyu Stambulskoyi konvenciyi 17 lyutogo 2021 roku generalna prokurorka Irina Venediktova komentuyuchi situaciyu navkolo informaciyi v socmerezhah pro fakti zhorstokosti shodo ditej iz boku stomatologa z Rivnogo zaznachila sho u neyi pitannya nomer odin ratifikaciya Stambulskoyi konvenciyi Za slovami Venediktovoyi kilkist zlochiniv skoyenih shodo ditej zrosla i tomu treba podumati pro ratifikaciyu Stambulskoyi konvenciyi 8 bereznya 2021 roku vidbuvsya chergovij u Kiyevi Hersoni Harkovi Zaporizhzhi Poltavi Kramatorsku Lvovi Ivano Frankivsku de osnovnoyu vimogoyu bula ratifikaciya Stambulskoyi konvenciyi Peticiya shodo ratifikaciyi Konvenciyi druga za rahunkom znovu nabrala neobhidni 25 tisyach golosiv I lishe 18 chervnya 2022 roku pislya povnomasshtabnogo vtorgnennya Rosijskoyi Federaciyi ta aktualizaciyi pitan yevrointegraciyi Ukrayini prezident Ukrayini Volodimir Zelenskij zareyestruvav zakonoproyekt pro ratifikaciyu Stambulskoyi konvenciyi 20 chervnya 2022 roku konvenciyu ratifikovano 259 golosiv proti 8 18 lipnya dokumenti pro ratifikaciyu konvenciyi peredano zastupniku generalnogo sekretarya Radi Yevropi Bornu Berge Golosuvannya narodnih deputativ ta deputatok Ukrayini za ratifikaciyu Stambulskoyi konvenciyi 20 06 2022 roku Partiya deputatska grupa Vsogo u partiyi Za Proti Utrimalis Ne golosuvali Vidsutni Vsogo Sluga narodu 240 osib 193 Yurash Svyatoslav Andrijovich 6 19 21 46 utochniti Pozafrakcijni 30 osib 5 Aksonov Andrij AnatolijovichGrib Viktoriya OleksandrivnaNovinskij Vadim VladislavovichShpenov Dmitro Yurijovich 2 5 14 21 utochniti Yevropejska Solidarnist 27 osib 9 0 1 2 15 18 Deputatska grupa Platforma za zhittya ta mir 25 osib 15 0 0 4 6 11 utochniti Vseukrayinske ob yednannya Batkivshina 24 osobi 0 0 13 3 8 24 Deputatska grupa Za majbutnye 21 osoba 2 Guz Igor Volodimirovich 6 6 6 18 utochniti Golos 20 osib 10 Rushishin Yaroslav IvanovichSharaskin Andrij Andrijovich 0 5 3 8 utochniti Deputatska grupa Dovira 18 osib 13 0 0 2 3 5 Deputatska grupa Vidnovlennya Ukrayini 17 osib 12 0 0 1 4 5 VSOGO 342 259 8 28 47 utochniti 21 chervnya 2022 roku prezident Ukrayini Volodimir Zelenskij pidpisav zakon pro ratifikaciyu Stambulskoyi konvenciyi Stambulska Konvenciya bula ratifikovana Ukrayinoyu iz zayavami ta zasterezhennyami tobto z odnostoronnoyu deklaraciyeyu Konvenciya bula ratifikovana v takomu varianti dlya stvorennya mozhlivosti virishennya konfliktnih pitan z Radoyu Cerkov yaki vistupali proti ratifikaciyi Stambulskoyi Konvenciyi Golovni polozhennya source source source source source source source Osnovni polozhennya konvenciyi korotko angl Perevagi Stambulska konvenciya revolyucijnij dokument adzhe vona pershij mizhnarodnij yuridichno obov yazkovij akt sho stosuyetsya same nasilstva proti zhinok potencijno vidkritij dlya bud yakoyi krayini v sviti kompleksna bo ohoplyuye nizku zahodiv z zapobigannya ta protidiyi nasilstvu zahistu jogo zhertv peresliduvannya ta pokarannya krivdnikiv i vbudovani pidhodi viznaye nasilstvo proti zhinok vodnochas i porushennyam prav lyudini i vidom diskriminaciyi vstanovlyuye chitkij zv yazok mizh dosyagnennyam rivnopravnosti mizh zhinkami i cholovikami ta vikorinennyam nasilstva proti zhinok proponuye derzhavam vstanoviti kriminalnu vidpovidalnist za osnovni vidi nasilstva proti zhinok taki yak peresliduvannya primusovij shlyub kalichennya zhinochih genitalij primusovij abort primusova sterilizaciya i zabezpechiti nalezhni ta efektivni miri pokarannya za nasilstvo proponuye pidhid dlya efektivnogo pripinennya nasilstva proti zhinok ta domashnogo nasilstva sho zaklikaye vsi vidpovidni zalucheni organi ustanovi ta gromadski organizaciyi do koordinovanoyi spivpraci osnashena potuzhnim i nezalezhnim mehanizmom kontrolyu realizaciyi na nacionalnomu rivni v yakomu aktivnu rol gratimut nacionalni parlamentari Stambulska konvenciya pershij zakonodavcho zakriplenij instrument kotrij stvoryuye vicherpnu zakonodavchu ramku ta pidhid do borotbi z nasilstvom proti zhinok ta sfokusovanij na zapobiganni domashnomu nasilstvu zahisti postrazhdalih ta provadzhenni sudovih sprav nad obvinuvachuvanimi zlochincyami Konvenciya mozhe ta maye dopomogti pokrashiti yak stanovishe zhinok tak i povagu do prav lyudini za umovi ratifikaciyi yiyi v dostatnij kilkosti derzhav Isnuye bagato prichin chomu mi mayemo pidtrimati konvenciyu Ale ponad use ya viryu sho mi mayemo pidtrimati cyu konvenciyu tomu sho svoboda vid nasilstva osnovne pravo lyudini Nasilstvo proti zhinok pozbavlyaye postrazhdalih gidnosti Vono pozbavlyaye yih upevnenosti shodo vimog rivnopravnosti Zhodna zhinka ne bude zdatna koristuvatisya pravami lyudini spovna dopoki vona mozhe buti zhertvoyu nasilstva Mi mayemo rozirvati ce zamknene kolo Neobhidnist u cij konvenciyi davno nazrila Ne pidtrimati cyu konvenciyu oznachaye postupitisya nasilstvu Ne pidtrimati cyu konvenciyu oznachaye vchiniti zlochin Ne pidtrimati cyu konvenciyu oznachaye vchiniti she odin zlochin proti zhinok Hose Mendes Bota generalnij dopovidach z pitan nasilstva proti zhinok politichnij koordinator parlamentskoyi merezhi Zhinki vilni vid nasilstva Cili Konvenciya nadaye krayinam uchasnicyam kompleksnu yuridichnu bazu strategiyi ta zahodi zasnovani na najkrashomu dosvidi zapobigannya ta protidiyi nasilstvu proti zhinok ta domashnomu nasilstvu Yiyi osnovni cili zahist zhinok vid usih vidiv nasilstva ta zapobigannya peresliduvannya i vikorinennya nasilstva proti zhinok ta domashnogo nasilstva spriyannya vikorinennyu vsih vidiv diskriminaciyi zhinok spriyannya rivnopravnosti mizh zhinkami ta cholovikami ta rozshirennya prav zhinok zahist i dopomoga vsim postrazhdalim vid nasilstva proti zhinok ta domashnogo nasilstva spriyannya mizhnarodnij spivpraci spryamovanij proti cih vidiv nasilstva zabezpechennya pidtrimki ta dopomogi organizaciyam i pravoohoronnim organam u spivpraci mizh soboyu z metoyu zaprovadzhennya integrovanogo pidhodu do vikorinennya nasilstva proti zhinok ta domashnogo nasilstva Struktura Ukrayinska versiya Stambulskoyi konvenciyi yaku mozhna natisnuti Konvenciya vklyuchaye 81 stattyu zgrupovanu u 12 rozdiliv Struktura bazuyetsya na chotiroh P Poperedzhennya Prevention Zahist ta pidtrimka postrazhdalih Protection and support of victims Sud nad zlochincyami Prosecution of offenders ta Zagalni principi Integrated Policies Dlya kozhnoyi oblasti peredbachayutsya bloki specifichnih zahodiv Konvenciya takozh vstanovlyuye obov yazki stosovno zboru danih ta pidtrimki doslidzhen nasilstva proti zhinok Stattya 11 U Preambuli mistyatsya zakliki do Konvenciyi pro zahist prav lyudini ta osnovopolozhnih svobod Yevropejskoyi socialnoyi hartiyi ta Konvenciyi proti torgivli lyudmi Convention on Action against Trafficking in Human Beings posilannya na Mizhnarodne pravo prav lyudini OON ta Rimskij statut Mizhnarodnogo kriminalnogo sudu U Statti 2 vkazano sho polozhennya Konvenciyi mayut zastosovuvatis u period miru ta zbrojnih konfliktiv u situaciyah nasilstva proti zhinok ta domashnogo nasilstva Stattya 3 viznachaye klyuchovi termini nasilstvo proti zhinok domashnye nasilstvo gender nasilstvo proti zhinok za gendernoyu oznakoyu zhertva Stattya 4 zaboronyaye diskriminuyuchi formulyuvannya zastosuvannya polozhen Konvenciyi partiyami zokrema dlya zahistu prav postrazhdalih vid nasilstva maye buti zahishenim vid diskriminaciyi na bud yakij pidstavi yak to stat gender rasa kolir shkiri mova chi inshi perekonannya nacionalna prinalezhnist nalezhnist do nacionalnih menshin vlasnist narodzhennya seksualna oriyentaciya genderna identichnist vik stan zdrov ya invalidnist shlyubnij migrantskij bizhenskij chi inshij status Rozdil III prisvyachenij zapobigannyu nasilstvu Rozdil IV zahistu ta pidtrimci zhertv postrazhdalih vid seksualnogo nasilstva ditej svidkiv specialnimi dopomizhnimi sluzhbami povidomlennyami z boku personalu sho pracyuye iz zhinkami mediki socialni pracivniki psihologi Rozdil V opisuye materialne pravo vidshkoduvannya opika VI Rozsliduvannya kriminalne peresliduvannya procesualne pravo ta zahisni zahodi VII Migraciya ta pritulki IX Sistema kontrolyu dlya zabezpechennya efektivnosti vprovadzhennya Konvenciyi H Zv yazok z inshimi mizhnarodnimi aktami XI Prikincevi polozhennya Osnovni ponyattya Osnovni ponyattya viznacheni u Statti 3 konvenciyi vklyuchayut Nasilstvo proti zhinok violence against women ce porushennya prav lyudini ta forma diskriminaciyi spryamovani na zhinok sho oznachaye vsi akti porushen za gendernoyu oznakoyu rezultatom yakih ye abo mozhe buti zavdannya fizichnoyi seksualnoyi psihologichnoyi chi ekonomichnoyi shkodi chi strazhdan zhinkam zokrema pogrozi takih dij primus chi samochinne obmezhennya svobodi nezalezhno vid togo vidbuvayetsya ce v publichnomu chi privatnomu zhitti Domashnye nasilstvo domestic violence nalezhit do zaznachenih vishe vidiv nasilstva ale vono vidbuvayetsya v sim yi simejnomu koli abo mizh ninishnimi chi kolishnimi partnerami sho perebuvali abo ne perebuvali v shlyubi nezalezhno vid togo chi krivdnik narazi chi kolis zhiv iz zhertvoyu Usi akti fizichnogo seksualnogo psihologichnogo chi nasilstva sho vinikayut u rodini domashnomu soyuzi mizh minulimi chi potochnimi chlenami podruzhzhya chi partnerami Ce ohoplyuye zhertv i pravoporushnikiv oboh statej ta brutalne povodzhennya z ditmi ta litnimi lyudmi tak samo yak i nasilstvo nad intimnoyu partnerkoyu partnerom Gender gender oznachaye socialno konstrujovani zakripleni roli povedinku diyalnist aktivnosti ta atributi harakterni oznaki kotri dane suspilstvo rozglyadaye yak prijnyatni i vvazhaye nalezhnimi dlya zhinok ta cholovikiv Nasilstvo proti zhinok za gendernoyu oznakoyu gender based violence against women ce nasilstvo spryamovane proti zhinki cherez te sho vona zhinka take yak primusovij abort kalichennya zhinochih genitalij abo yake zhinki perezhivayut chastishe za cholovikiv take yak seksualne nasilstvo zgvaltuvannya peresliduvannya seksualne domagannya domashnye nasilstvo primusovij shlyub primusova sterilizaciya Zhertva stosuyetsya odnakovoyu miroyu poterpilih vid nasilstva proti zhinok i domashnogo nasilstva Zhinki women ohoplyuye i divchat ta divchatok sho ne dosyagli 18 rokiv Kriminalizovani vidi nasilstva Dokladnishe Nasilstvo proti zhinok Konvenciya propaguye ta zahishaye pravo vsih lyudej na vilne vid nasilstva zhittya ta zaboronyaye vsi vidi diskriminaciyi zhinok yaka viyavlyayetsya u vidminnomu stavlenni do nih bez ob yektivnogo ta obgruntovanogo vipravdannya Rivnopravnist mizh zhinkami ta cholovikami yak za zakonom tak i na praktici zajmaye centralne misce v pripinenni nasilstva proti zhinok Dlya cogo krayini uchasnici zobov yazuyutsya vnesti princip rivnih prav mizh zhinkami ta cholovikami do svoyih konstitucij chi zakonodavstva zaboroniti diskriminaciyu zhinok zokrema shlyahom zastosuvannya sankcij skasuvati zakoni ta procesualni normi sho diskriminuyut zhinok Konvenciya harakterizuye nasilstvo proti zhinok yak porushennya prav lyudini ta formu diskriminaciyi St 3 a Krayini mayut vikonuvati zabezpechennya nalezhnoyi sumlinnosti pid chas poperedzhennya nasilstva zahistu postrazhdalih ta provadzhennya sprav nad zlochincyami St 5 Ponad te viznachayutsya vidi pravoporushen sho harakterizuyutsya yak nasilstvo proti zhinok Krayini sho ratifikuyut Konvenciyu musyat kriminalizuvati viznacheni Konvenciyeyu u Rozdili V vidi nasilstva Vidi nasilstva proti zhinok kriminalizovani Stambulskoyu konvenciyeyu Vid nasilstva viznachennya Priklad implementaciyi Psihologichne nasilstvo St 33 navmisne zalyakuvannya domagannya chi pogrozhuvannya osobi protyagom pevnogo periodu sho prizvodit do travmatichnih perezhivan U blizkih stosunkah psihologichne nasilstvo mozhe chasto perehoditi v fizichne ta seksualne nasilstvo U Franciyi vchinennya psihologichnogo nasilstva bulo vnesene do Kriminalnogo kodeksu v 2010 roci Cej zlochin karayetsya zhorstkimi sankciyami sho variyuyut vid troh rokiv pozbavlennya voli do 75 000 yevro shtrafu Peresliduvannya stalking St 34 neodnorazove pogrozhuvannya komus cherez fizichne peresliduvannya zaluchennya do nebazhanogo spilkuvannya chi navmisne informuvannya kogos pro te sho za nimi vedetsya naglyad shob zmusiti yih boyatisya za svoyu bezpeku Ce mozhe buti zavdannya shkodi vlasnosti diyi proti sim yi zhertvi yiyi druziv chi domashnih ulyublenciv abo poshirennya nevirogidnoyi informaciyi cherez internet Todi yak za psihologichne nasilstvo ta peresliduvannya po suti maye buti vstanovlena kriminalna vidpovidalnist Konvenciya peredbachaye mozhlivist vnositi zasterezhennya dlya zabezpechennya gnuchkosti tim krayinam chiyi pravovi sistemi peredbachayut nekriminalni sankciyi yaki prote mayut zastosovuvatisya i buti dostatni dlya pokarannya zlochincya ta utrimannya vid podibnoyi povedinki v majbutnomu V Italiyi peresliduvannya stalo kriminalnim zlochinom u 2009 roci karayetsya pozbavlennyam voli vid 6 misyaciv do 4 rokiv Yaksho krivdnik kolishnij cholovik chi druzhina buv u blizkih vidnosinah iz zhertvoyu chi zhertva nepovnolitnya sankciyi mozhut buti pidvisheni do 6 rokiv pozbavlennya voli Fizichne nasilstvo St 35 Seksualne nasilstvo St 36 vsi seksualni aktivnosti z osoboyu bez yiyi zgodi non consensual sex zokrema zgvaltuvannya proniknennya do bud yakoyi chastini tila zhertvi bud yakoyi chastini tila krivdnika chi predmeta Koncept zgodi dozvolyaye pokarati zlochini na seksualnomu grunti v yakih nemozhlivo dovesti sho poterpili namagalisya protistoyati napadovi zastarilij kriterij zgvaltuvannya Shob zapovniti cyu progalinu Konvenciya peredbachaye vrahuvannya obstavin pri yakih vidbulasya diya pri ocinci togo chi bula dana zgoda nezalezhno vid togo chi zhertva chinila bud yakij fizichnij opir Takozh vstanovlyuyetsya kriminalna vidpovidalnist za zgvaltuvannya v shlyubi mizh partnerami chi mizh podruzhnoyu paroyu partnerami v minulomu Deklaraciya z likvidaciyi nasilstva proti zhinok uhvalena Generalnoyu Asambleyeyu OON v 1993 roci vidkrito zgaduye pro zgvaltuvannya druzhini cholovikom yak pro nasilstvo proti zhinok Primusovij shlyub St 37 akt navmisnogo vikoristannya fizichnih abo psihologichnih pogroz shob zmusiti doroslu chi ditinu dityachi shlyubi prijnyati shlyub chi perevezennya dorosloyi chi ditini do inshoyi krayini shob zmusiti yih vstupiti v shlyub vikradennya narechenih U Velikij Britaniyi kampaniyi GO Southall Black Sisters Chorni sestri Sautgollu privela do stvorennya policijnih nastanov shodo primusovih shlyubiv i vdoskonalennya politiki Ministerstva zakordonnih sprav i u spravah spivdruzhnosti nacij u vidpovid na spravi koli britanskih gromadyan zmushuvali brati shlyub za kordonom Kriminalnij kodeks Bolgariyi peredbachaye kriminalnu vidpovidalnist za primusovij vstup do shlyubu a takozh za vikradennya zhinki dlya togo shob primusiti yiyi vstupiti v shlyub Kalichennya zhinochih genitalij St 38 vsi operaciyi sho navmisno zminyuyut chi travmuyut zhinochi genitaliyi z nemedichnih prichin kultovi mizoginni praktiki sho zavdayut nepopravnoyi postijnoyi shkodi i zazvichaj provoditsya bez zgodi zhertvi V konvenciyi kriminalni sankciyi takozh nakladayutsya na tih hto dopomagaye v skoyenni zlochinu V Avstriyi do 2001 roku zapodiyannya tilesnih ushkodzhen ne tyaglo za soboyu kriminalnoyi vidpovidalnosti yaksho provodilosya za zgodoyu poterpiloyi storoni V rezultati cogo obrizannya sho zdisnyuyutsya perevazhno nad ditmi ne karalisya koli batki chi opikun divchinki davali yuridichnu zgodu Za dopomogoyu popravki do Kriminalnogo kodeksu Avstriya garantuye teper nemozhlivist nadannya zgodi na ushkodzhennya chi poranennya statevih organiv sho maye privesti do postijnogo pogirshennya seksualnih vidchuttiv Primusovij abort St 39 vikonannya operaciyi abortu bez poperednoyi ta informovanoyi zgodi vagitnoyi Primusova sterilizaciya St 39 ta provedennya operaciyi sho nacilena na usunennya zdatnosti zhinki do prirodnogo vidtvorennya bez yiyi poperednoyi ta informovanoyi zgodi chi rozuminnya Seksualne domagannya St 40 bud yaka forma nebazhanoyi verbalnoyi neverbalnoyi chi fizichnoyi povedinki seksualnogo harakteru meta abo naslidok yakoyi porushennya gidnosti osobi zokrema shlyahom stvorennya zagrozlivogo vorozhogo prinizlivogo abo obrazlivogo seredovisha Tut Konvenciya takozh dozvolyaye krayinam uchasnicyam vibrati nekriminalni sankciyi civilni chi administrativni pravovi sankciyi seksualne domagannya maye buti sub yektom kriminalnih chi inshih zakonodavcho viznachenih sankcij Zlochini zdijsneni v im ya tak zvanoyi chesti St 42 ImplementaciyaKoli krayina ratifikuye Konvenciyu vona staye yiyi uchasniceyu zobov yazuyetsya garantuvati sho vona nalezhno realizuye vsi perelicheni v Konvenciyi zahodi Zokrema derzhavam uchasnicyam konvenciyi dovedetsya vzhiti zahodiv perelichenih nizhche Zapobigannya Vprovaditi politiku neobhidnu dlya zmini stavlennya gendernih rolej i stereotipiv yaki roblyat nasilstvo proti zhinok prijnyatnim Navchati fahivciv yak pracyuvati z postrazhdalimi Pidvishuvati obiznanist pro rizni formi nasilstva ta yihnij travmatichnij harakter Spivpracyuvati z NUO ZMI ta privatnim sektorom dlya dialogu z gromadskistyu Zahist Garantuvati sho v osnovi vsih zahodiv lezhat potrebi ta bezpeka postrazhdalih Stvoriti specialni sluzhbi pidtrimki sho nadavatimut medichnu dopomogu a takozh psihologichni ta yuridichni konsultaciyi postrazhdalim i yihnim dityam Stvoriti dostatnyu kilkist pritulkiv ta bezkoshtovni cilodobovi telefonni liniyi pidtrimki Prityagnennya do vidpovidalnosti Garantuvati sho vsi formi nasilstva proti zhinok i domashnogo nasilstva kriminalizovani ta nalezhno karayutsya Garantuvati sho akti nasilstva ne mozhut vipravdati zhodni prichini porodzheni kulturoyu tradiciyami religiyeyu chi tak zvanoyu chestyu Garantuvati sho postrazhdali mayut dostup do specialnih zahodiv zahistu pid chas rozsliduvannya ta sudovogo provadzhennya Garantuvati sho pravoohoronni organi negajno reaguyut na prohannya pro dopomogu ta vzhivayut nalezhnih zahodiv dlya rozv yazannya nebezpechnih situacij Kompleksna politika Uhvaliti kompleksnu ta skoordinovanu politiku za yakoyi v centri vsih zahodiv lezhat prava postrazhdalih Zaluchiti vsih vidpovidnih sub yektiv uryad vidomstva nacionalni regionalni ta miscevi organi vladi organizaciyi gromadyanskogo suspilstva tosho oskilki zhodna organizaciya ne mozhe samostijno podolati nasilstvo proti zhinok i domashnye nasilstvo Monitoring Zvituvati organu sho vidpovidaye za monitoring za dotrimannyam Konvenciyi pro zahodi uzhiti dlya yiyi realizaciyi Parlamentarski strategiyi Chleni ta chlenkini parlamentiv vidigrayut virishalnu rol u pidtrimci Konvenciyi Sered zahodiv kotrih voni mozhut i mayut vzhiti taki lobiyuvannya pidtrimki Konvenciyi sered svoyih uryadiv zapituvannya informaciyi vid uryadiv shodo dosyagnutoyi stadiyi v procesi pidpisannya ta ratifikaciyi organizaciya debativ na temu konvenciyi na nacionalnomu rivni osoblivo u svoyih nacionalnih parlamentah zabezpechennya dostupnosti vsih vidpovidnih dovidkovih dokumentiv u parlamentskih informacijnih centrah proyav ta pidtrimka iniciativ iz pidvishennya rivnya obiznanosti pro konvenciyu sered neuryadovih organizacij i gromadyanskogo suspilstva prijnyattya gromadskoyi peticiyi na pidtrimku konvenciyi zabezpechennya perekladu Konvenciyi nacionalnimi movami Nezalezhno vid Stambulskoyi konvenciyi chleni parlamentu mozhut zrobiti istotnij vnesok u pripinennya nasilstva proti zhinok zokrema shlyahom zakonodavchih iniciativ u galuzi protidiyi nasilstvu proti zhinok zabezpechuyuchi v nih vidobrazhennya maksimalnogo rivnya mizhnarodnih standartiv zapit provedennya sistematichnogo zboru danih iz nasilstva proti zhinok na nacionalnomu rivni zabezpechennya vidilennya dostatnih resursiv dlya tih pracivnikiv vidpovidnih sluzhb sho bezposeredno pracyuyut iz zhertvami nasilstva Yak osobi sho formuyut gromadsku dumku chleni parlamentu perebuvayut u privilejovanomu stanovishi dlya spriyannya formuvannyu novogo mislennya i povinni zajnyati silnu gromadyansku poziciyu zadlya zasudzhennya ta vidmovi vid nasilstva proti zhinok zokrema v ZMI lobiyuvati v kolah svoyih politichnih partij shob ti vnesli vikorinyuvannya nasilstva proti zhinok u svoyi politichni programi posilatisya na potrebu vikorinennya nasilstva proti zhinok u kozhnij publichnij promovi organizuvati diyalnist iz pidvishennya rivnya obiznanosti pro nasilstvo proti zhinok takozh zaluchayuchi inshih predstavnikiv gromadskoyi dumki takih yak zhurnalisti pismenniki lyudi z shoubiznesu Strategiyi zapobigannya nasilstvu Stavlennya uperedzhennya genderni stereotipi ta zvichayi chi tradiciyi zasnovani na gendernij nerivnosti vplivayut na modeli povedinki sho spriyayut yavishu nasilstva Dlya zapobigannya bud yakim formam nasilstva proti zhinok ta domashnogo nasilstva konvenciya vimagaye Rozdil III vid krayin uchasnic realizaciyi na nacionalnomu rivni nizki zahodiv yaki spriyayut zminam u stavlenni ta povedinci vrahovuyut potrebi vrazlivih verstv naselennya stavlyachi prava lyudini na pershe misce zaohochuyut usih osoblivo cholovikiv ta yunakiv zapobigati nasilstvu zabezpechuyut nevikoristannya kulturi zvichayiv i religiyi dlya vipravdannya nasilstva spriyayut programam i zahodam iz rozshirennya prav zhinok Do profilaktichnih zahodiv nalezhat Strategiya zapobigannya nasilstvu opis Prikladi realizaciyi strategiyi Pidvishennya obiznanosti Pidvishuvati gromadsku obiznanist provodyachi kampaniyi na temi nasilstva proti zhinok ta domashnogo nasilstva taki iniciativi dopomagayut informuvati gromadskist dayut lyudyam zmogu rozpiznavati rizni formi nasilstva ta vistupati proti nogo Informuvati poterpilih pro te de same i yaku dopomogu voni mozhut otrimati napriklad poshirennya telefoniv sluzhb dopomogi dlya poterpilih vid bud yakih form nasilstva proti zhinok U 2004 najbilsha turecka gazeta Hurriyet Nezalezhnist pochala kampaniyu proti domashnogo nasilstva sho stala unikalnim vipadkom zaluchennya privatnoyi mediaorganizaciyi do sprob zminiti stavlennya ta pidvishiti obiznanist suspilstva pro domashnye nasilstvo Vona znajshla pidtrimku ta spivpracyu z boku miscevih organiv vladi politikiv duhivnictva osib sho formuyut gromadsku dumku ta zhinochih GO Z 2006 po 2008 roki Rada Yevropi provela zagalnoyevropejsku kampaniyu proti domashnogo nasilstva proti zhinok Blizko 25 derzhav uchasnic peretvorili yiyi na nacionalni kampaniyi zadlya pidvishennya obiznanosti gromadskosti shodo domashnogo nasilstva U 2008 generalnij sekretar OON rozpochav semirichnu kampaniyu Pokinchimo z nasilstvom proti zhinok razom z metoyu mobilizaciyi politichnoyi ta finansovoyi pidtrimki cogo zavdannya Osvita Nastanovi ta modeli povedinki formuyutsya v duzhe rannomu vici tomu vazhlivo vchiti ditej principiv rivnih prav i vzayemnoyi povagi u vidnosinah Zaohochuyetsya vnesennya do shkilnih navchalnih planiv materialiv iz pitan rivnopravnosti ta propaguvannya cih principiv u neformalnih navchalnih ustanovah na zrazok gromadskih centriv i sportivnih zakladiv Kurs iz pitan domashnogo seksualnogo ta pidlitkovogo nasilstva v derzhavnih shkolah Shvejcariyi Kompleksna osvitnya programa YuNISEF Shkoli sho dayut mozhlivosti ta bezpeku zokrema shiroka kampaniya z pripinennya nasilstva sered ditej meta v stvorenni bezpechnogo seredovisha dlya vsih uchniv pochatkovoyi ta serednoyi shkoli V Horvatiyi cya kampaniya zaprovadzhena v ponad 400 shkolah Pidgotovka kadriv z zapobigannya ta viyavlennya nasilstva rivnopravnosti potreb postrazhdalih zapobigannya povtornij viktimizaciyi ta pidtrimki mizhvidomchoyi spivpraci U Daniyi pitannya domashnogo nasilstva vneseni do navchalnih planiv studentiv medikiv medsester i doslidnikiv u galuzi ohoroni zdorov ya aspiranturi ginekologiyi pediatriyi ta psihiatriyi U Velikij Britaniyi dlya suddiv sho mayut spravu z vipadkami domashnogo nasilstva dostupni specialni programi pidgotovki vidviduvannya yakih neobhidna umova shob stati suddeyu kompetentnim oyu u galuzi domashnogo nasilstva V Ispaniyi stvorennya sudiv sho specializuyutsya na vipadkah domashnogo nasilstva takozh dalo zmogu provoditi specialne navchannya suddiv i prokuroriv Programi profilaktichnogo vtruchannya ta likuvannya Programi likuvannya osib yaki vchinili domashnye nasilstvo ta osib yaki vchinili zlochini na seksualnomu grunti nacilenih navchiti yih nenasilnickij povedinci vidpovidati za svoyi diyi ta pereglyanuti stavlennya do zhinok Pid chas stvorennya likuvalnih program na pershomu misci maye buti bezpeka pidtrimka ta prava postrazhdalih tozh programi potrebuyut tisnoyi spivpraci po zmozi z zaluchennyam dopomizhnih sluzhb fahivciv Britanska GO Respect Povaga rozrobila standarti akreditaciyi dlya program z zapobigannya domashnomu nasilstvu ta dlya sluzhb kompleksnoyi dopomogi sho pracyuyut iz cholovikami yaki vchinili domashnye nasilstvo YeS rozrobiv standarti program dlya krivdnikiv u proyekti Dafna Robota z osobami sho vchinili domashnye nasilstvo v Yevropi Nimecka GO Munchner Informationszentrum fur Manner Myunhenskij informacijnij centr dlya cholovikiv proponuye zanyattya z keruvannya gnivom programi dlya roboti z cholovikami ab yuzerami ta cholovikami seksualnimi nasilnikami i takozh konsultaciyi z pitan opiki dlya batkiv sho domagayutsya rozluchennya v rezultati domashnogo nasilstva Zahist ta pidtrimka postrazhdalih Zabezpechennya yaknajkrashih zahistu ta pidtrimki poklikne zapobigati podalshij viktimizaciyi spriyati fizichnomu psihologichnomu socialnomu vidnovlennyu ta realizuyetsya cherez nizku zasterezhnih zahodiv zaprovadzhennya vikonavchih dokumentiv dlya nevidkladnogo pereshkodzhannya dostupovi krivdnikiv do zhinochogo pritulku ta zaboronnih chi zahisnih sudovih pripisiv zabezpechennya informuvannya postrazhdalih pro yihni prava ta miscya i sposobi otrimannya dopomogi sluzhb dopomogi zabezpechennya roboti specializovanih dopomizhnih sluzhb yaki ye osnovnoyu lankoyu opori zhinok sho postrazhdali vid nasilstva Mayut nadavati yak korotko tak i dovgostrokovi poslugi zabezpechuvati gendernochutlivij pidhid adaptovanij dlya zadovolennya potreb zhertv chasto specifichnih u grup molodih zhinok migrantok zhinok z obmezhenimi mozhlivostyami bagato z yakih strazhdayut vid travm regulyarnogo nasilstva Sluzhbi povinni pracyuvati po vsij krayini buti dostupnimi dlya vsih postrazhdalih ta yih ditej pri tomu zrozumiloyu dlya nih movoyu mati kvalifikovanij personal dostatni koshti ta zmogu rozshiryuvati prava postrazhdalih variyuyutsya zalezhno vid potreb postrazhdalih pritulki dlya zhinok krizovi centri dlya seksualno postrazhdalih tosho Postrazhdali vid seksualnogo nasilstva potrebuyut negajnoyi medichnoyi dopomogi sudmedekspertizi ta konsultacij i trivalogo psihologichnogo naglyadu z boku delikatnogo profesijnogo personalu Zvidsi potreba v kompetentnih legkodostupnih krizovih centrah dopomogi postrazhdalim vid seksualnogo nasilstva Robocha grupa z pitan borotbi z nasilstvom proti zhinok ta domashnim nasilstvom Radi Yevropi rekomenduye mati odin takij centr na 200 000 osib naselennya zaohochennya svidkiv i fahivciv sho pracyuyut iz zhinkami mediki socialni pracivniki psihologi povidomlyati pro vipadki nasilstva adzhe pro bilshist vipadkiv nasilstva proti zhinok ne povidomlyayetsya napriklad v Islandiyi zakon zobov yazuye gromadskist privatni socsluzhbi ta osib svidkiv povidomlyati pro vipadki domashnogo nasilstva pro yaki yim stalo vidomo zahist i pidtrimka ditej svidkiv nasilstva Realizuyetsya centrami dopomogi zhinkam postrazhdalim vklyuchaye psihosocialni konsultaciyi Zabezpechennya bud yakoyi pidtrimki maye buti spryamovane na blago ditini Mehanizm realizaciyi ta monitoringu Pereviryaye dotrimannya uryadami svoyih zobov yazan nezalezhna ekspertna grupa GREVIO i Komitet Storin sho predstavlyayut uryadi krayin uchasnic Na osnovi zvitiv i vizitiv u krayini ekspert k i monitoryat dotrimannya konvenciyi ta za potrebi dopomagayut uryadam konstruktivno pokrashiti yiyi realizaciyu Komitet Storin mozhe davati rekomendaciyi derzhavam uchasnicyam yakih pereviryaye Yaksho potribno vin mozhe takozh priznachiti datu do yakoyi vidpovidna derzhava uchasnicya maye nadati informaciyu pro zahodi yakih uzhila shob vikonati rekomendaciyu Ekspertna grupa z protidiyi nasilstvu GREVIO Konvenciya viznachaye nezalezhnu ekspertnu grupu z protidiyi nasilstvu proti zhinok ta domashnomu nasilstvu Group of Experts on Action against Violence against Women and Domestic Violence GREVIO yaka vidslidkovuye vprovadzhennya Konvenciyi tobto monitorit vprovadzhennya Yiyi uchasnici ta uchasniki obirayutsya krayinami uchasnicyami a same yih derzhavnimi partiyami zalezhno vid kilkosti krayin uchasnic grupa skladayetsya z 10 15 osib Pershi desyat uchasnic buli obrani u 2014 roci Prezidentka tr Turechchina Persha Viceprezidentka Marselin Naudi Marceline Naudi Malta Druga Viceprezidentka Simona Lanconi Simona Lanzoni Italiya Chlenkinya Bilyana Brankovich Biljana Brankovic Serbiya Chlenkinya Fransuaza Bri Francoise Brie Franciya Chlenkinya es Ispaniya Chlenkinya Gelena Lejtao Helena Leitao Portugaliya Chlenkinya Roza Logar Rosa Logar Avstriya Chlenkinya Iris Luarasi Iris Luarasi Albaniya Chlenkinya Vesna Ratkovich Vesna Ratkovic Chornogoriya U 2018 roci obrano p yatoh dodatkovih osib Per Arne Hakansson Per Arne Hakansson Shveciya Sabine Krojter Stokton Sabine Krauter Stockton Nimechchina Vladimer Mkervalishvili Vladimer Mkervalishvili Gruziya Rejchel Ipen Pol Rachel Eapen Paul Norvegiya Alejd van den Brink Aleid van den Brink Niderlandi Kritika ta vidhilennyaZhelka Markich zaklikaye Horvatiyu ne ratifikuvati Konvenciyu 2018 U pres relizi v listopadi 2018 roku Rada Yevropi zayavila sho nezvazhayuchi na chitko sformulovani cili kilka religijnih ta ultrakonservativnih grup poshiryuyut nepravdivi rozpovidi pro Stambulsku konvenciyu U zviti zaznacheno sho Konvenciya ne maye na meti nav yazati pevnij sposib zhittya abo vtruchatisya v osobistu organizaciyu privatnogo zhittya natomist vona pragne lishe zapobigti nasilstvu proti zhinok ta domashnomu nasilstvu U zviti zaznachayetsya sho Konvenciya bezumovno ne stosuyetsya pripinennya statevih rozbizhnostej mizh zhinkami ta cholovikami Nide v Konvenciyi nikoli ne peredbachayetsya sho zhinki ta choloviki ye abo povinni buti odnakovimi i Konvenciya ne spryamovana na regulyuvannya simejnogo zhittya ta abo simejni strukturi vona ne mistit viznachennya ponyattya sim ya i ne spriyaye pevnomu tipu simejnih umov Na dumku Balkan Insight kritika konvenciyi najsilnisha v Centralnij ta Shidnij Yevropi ta perevazhno ultrapravih ta nacionalnih konservatoriv maye malo pidgruntya u svoyemu faktichnomu zmisti Vikoristovuyuchi dezinformaciyu populistsku ritoriku ta zakliki do hristiyanskoyi ta islamskoyi morali kritiki zumili peretvoriti te sho ye po suti naborom nastanov sho stvoryuyut vseosyazhnu pravovu bazu ta pidhid do borotbi z nasilstvom proti zhinok u zlovisnu sprobu zahidnoyevropejciv poshiryuvati nadmirno liberalnu politiku shodo suspilstv sho ne bazhayut cogo na shid Vidhilennya Konstitucijnim sudom Bolgariyi Protest proti Stambulskoyi konvenciyi v Sofiyi lyutij 2018 r U sichni 2018 roku Rada ministriv Bolgariyi prijnyala propoziciyu do parlamentu pro ratifikaciyu konvenciyi Ce rishennya shvidko zasudili deyaki uryadovi ministri deputati parlamentu mediagrupi ta gromadski organizaciyi pripustivshi sho konvenciya vreshti prizvede do oficijnogo viznannya tretoyi stati ta odnostatevih shlyubiv Pislya shirokoyi reakciyi tretij uryad Borisova vidklav ratifikaciyu ta peredav rishennya Konstitucijnomu sudu yakij virishit chi bude vono zakonnim Prezident Rumen Radev protivnik ratifikaciyi privitav vidkladennya yak triumf zdorovogo gluzdu zayavivshi sho konvenciya neodnoznachna i sho domashnye nasilstvo mozhe buti virishene lishe adekvatnimi bolgarskimi zakonami ta vdoskonalenimi pravoohoronnimi organami Prem yer ministr Bojko Borisov poslavsya na izolyaciyu svoyeyi partiyi GERB yaku ne pidtrimav navit yiyi partner po koaliciyi ultrapravi Ob yednani patrioti Borisov visloviv podiv sho opozicijna Bolgarska socialistichna partiya BSP takozh kategorichno proti konvenciyi i visloviv pripushennya sho socialisti vzagali vistupayut proti Yevropejskogo Soyuzu BSP tverdo zayavila proti konvenciyi sprichinivshi rozriv mizh Partiyeyu yevropejskih socialistiv ta novoyu politichnoyu liniyeyu BSP za Korneliyi Ninovoyi Zgidno z programoyu socialistiv Bachennya Bolgariyi konvenciya ne priznachena dlya zahistu zhinok Konvenciya superechit osnovnim cinnostyam yevropejskoyi civilizaciyi 27 lipnya 2018 roku Konstitucijnij Sud progolosiv rezolyuciyu 13 za konstitucijnoyu spravoyu 3 2018 zaznachivshi sho Konvenciya Radi Yevropi pro zapobigannya ta protidiyu nasilstvu proti zhinok ta domashnomu nasilstvu ne vidpovidaye Konstituciyi Respubliki Bolgariya U svoyemu rishenni Sud viznachiv zv yazok mizh poperednimi dokumentami Radi Yevropi proti domashnogo nasilstva ta rozshirennyam prav transgenderiv Na dumku Konstitucijnogo Sudu Konvenciya proponuye binarne tlumachennya stati yak biologichnoyi tak i socialnoyi kategoriyi sho superechit konstituciyi Bolgariyi de lyudi bezpovorotno viznachayutsya yak biologichno choloviki chi zhinki z rivnim statusom gromadyan Otzhe Konvenciya zakladaye oficijni pidstavi dlya propagandi nebiologichnih viznachen stati yaki vvazhayutsya nekonstitucijnimi Pravozahisni grupi zhinok buli obureni rishennyam uryadu Bolgariyi ne ratifikuvati Stambulsku konvenciyu U listopadi 2018 roku z nagodi Mizhnarodnogo dnya borotbi z nasilstvom proti zhinok sotni lyudej proveli demonstraciyu v centri Sofiyi proti nasilstva proti zhinok pid devizom YouAreNotAlone TiNeSama vimagayuchi efektivnih dij vid ustanov vklyuchayuchi stvorennya profilaktichnih program ta pritulkiv dlya zhertv Organizatori bolgarskij Fond dlya zhinok posilayutsya na toj fakt sho za pershi odinadcyat misyaciv 2018 roku v Bolgariyi bulo vbito majzhe 30 zhinok bilshist z yakih yihnimi partnerami Vidhilennya Nacionalnoyu radoyu Slovachchini Konservativni hristiyansko demokratichni latinsko katolicki nacionalistichni ta ultrapravi grupi ta partiyi u Slovachchini vislovilis proti togo shob krayina ratifikuvala konvenciyu osoblivo cherez polozhennya sho stosuyutsya prav LGBT yaki voni zobrazili yak krajnij liberalizm sho roz yidaye tradicijni cinnosti voni vidchuvali potrebu v zahisti 29 bereznya 2019 roku za den do viboriv prezidenta Slovachchini 2019 roku nacionalistichni politiki zmusili rezolyuciyu parlamentu prositi uryad Slovachchini ne ratifikuvati Stambulsku konvenciyu namagayuchis mobilizuvati konservativnih viborciv golosuvati za Marosha Shefchovicha zamist progresivnoyi kandidata Zuzani Chaputovoyi yaka pidtrimuvala prava LGBT ta prava zhinok na aborti Hocha Chaputova peremogla na viborah i stala pershoyu zhinkoyu prezidentom Slovachchini konservativni grupi aktivizuvali svoyu kampaniyu shob ne dopustiti shob Slovachchina ratifikuvala konvenciyu ta obmezhila dostup do abortiv u nastupni misyaci 25 lyutogo 2020 roku parlament Slovachchini Nacionalna rada vidhiliv Konvenciyu na pozachergovij sesiyi golosuvannyam 17 96 37 vidsutni Pislya rishennya parlamentu prezident Zuzana Chaputova napravila list do Radi Yevropi 6 bereznya 2020 roku povidomlyayuchi sho Slovacka Respublika ne mozhe stati uchasniceyu Stambulskoyi konvenciyi Pres sekretar prezidenta Martin Strizinec prokomentuvav Oskilki neobhidnoyu umovoyu dlya ratifikaciyi konvenciyi ye zgoda parlamentu ale cogo ne stalosya cya konvenciya ne bude ratifikovana prezidentom dodavshi sho Chaputova neodnorazovo zayavlyav sho yaksho parlament prijme rishennya shodo chogo U vstanovlenomu konstituciyeyu poryadku vona povazhala b volyu jogo chleniv Polsha U lipni 2020 roku ministr yusticiyi Polshi Zbignev Zobro zayaviv sho rozpochne pidgotovku oficijnogo procesu vihodu z konvenciyi Vin zayaviv sho dogovir Konvenciyi shkidlivij oskilki vimagaye shob shkoli vchili ditej pro stat v ideologichnomu plani ta znecinyuvali biologichnu stat U 2012 roci koli buv proti Zobro nazvav dogovir vinahodom feministichnim tvorinnyam spryamovanim na vipravdannya gej ideologiyi Polskij uryad takozh rozkritikuvav ugodu za te sho kultura zvichayi religiya tradiciyi abo tak zvana chest ne povinni rozglyadatisya yak vipravdannya aktiv nasilstva proti zhinok U Varshavi sotni lyudej vistupili proti vihodu krayini z konvenciyi Pro ce bulo povidomleno nezabarom pislya togo yak Yevropejskij Soyuz poslabiv zv yazok mizh finansuvannyam ta verhovenstvom prava pid tiskom Polshi ta Ugorshini Rada Yevropi zayavila sho zalishennya Stambulskoyi konvenciyi viklikalo b velikij zhal i ce bulo b velikim krokom nazad u zahisti zhinok vid nasilstva v Yevropi Ugorshina U travni 2020 roku Nacionalna asambleya prijnyala politichnu deklaraciyu v yakij zaklikala uryad ne jti dali u priyednanni do konvenciyi ta lobiyuvati Yevropejskij Soyuz zrobiti te same Deklaraciya bula prijnyata 115 golosami za 35 proti ta troma utrimalis Turechchina Turechchina virishila vijti zi Stambulskoyi konvenciyi zayavlyayuchi sho vidbulasya pidmina yiyi suti i vona vikoristovuvalasya dlya normalizaciyi gomoseksualnosti Pochatkova meta shodo zahistu prav zhinok bula zahoplena grupoyu lyudej yaki namagayutsya normalizuvati gomoseksualnist sho ye nesumisnim iz socialnimi i simejnimi cinnostyami Turechchini jdetsya 21 bereznya 2021 roku u zayavi upravlinnya zi zv yazkiv z gromadskistyu prezidenta V zayavi zaznachayetsya sho vihid Turechchini zhodnim chinom ne oznachaye sho krayina stavit pid zagrozu zahist zhinok a krayina provede reformi dlya togo shob borotisya zi zrostayuchim nasilstvom proti zhinok Div takozhKonvenciya pro likvidaciyu vsih form diskriminaciyi shodo zhinok Deklaraciya pro usunennya nasilstva proti zhinok Deklaraciya OON pro zahist zhinok i ditej pri nadzvichajnih obstavinah ta pid chas zbrojnih konfliktiv Gendernij mejnstriming Mizhnarodne pravo prav lyudini Seksizm Genderna nerivnist Genderni stereotipi Dublinska deklaraciya konvenciya PrimitkiYevropejskij Soyuz takozh ye pidpisantom U rozrobci Konvenciyi brali uchast derzhavi sho ne vhodyat do Radi Yevropi Zhodna z nih a same Kanada Svyatij Prestol Vatikan Yaponiya Meksika ta SShA ne pidpisuvali Konvenciyu Konvenciya ne zastosovuyetsya shodo Farerskih ostroviv i Grenlandiyi Konvenciya ne zastosovuyetsya na Karibskih Niderlandah vona obmezhena lishe yevropejskoyu chastinoyu NiderlandivDzherelaK O N V E N C I Ya Radi Yevropi pro zapobigannya nasilstvu stosovno zhinok i domashnomu nasilstvu ta borotbu iz cimi yavishami Stambulska konvenciya Dovidnik dlya chleniv parlamentu Kiyiv K I S 2014 r Verhovna Rada ratifikuvala Stambulsku konvenciyu pro zahist zhinok vid nasillya Konkurent ukr Procitovano 20 chervnya 2022 Ukrayina zavershila ratifikaciyu Stambulskoyi konvenciyi RBK Ukraina ros Procitovano 18 lipnya 2022 Full list Chart of signatures and ratifications of Treaty 210 Council of Europe Ending misconceptions about the Convention on Preventing and Combating Violence against Women and Domestic Violence Presreliz Council of Europe 22 listopada 2018 Procitovano 21 lyutogo 2019 Predstoyatel PCU rozpoviv poslu Franciyi chomu hristiyani ne sprijmayut Stambulsku konvenciyu RISU Religijno informacijna sluzhba Ukrayini ukr Procitovano 24 bereznya 2021 www aa com tr Arhiv originalu za 23 bereznya 2021 Procitovano 24 bereznya 2021 Recommendation Rec 2002 5 of the Committee of Ministers to member states on the protection of women against violence Council of Europe Committee of Ministers Procitovano 18 grudnya 2012 Campaign to Combat Violence against Women including domestic violence 2006 2008 Council of Europe Procitovano 18 grudnya 2012 Ad Hoc Committee on preventing and combating violence against women and domestic violence CAHVIO Council of Europe Procitovano 18 grudnya 2012 Amnesty International 2011 Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2012 Procitovano 12 veresnya 2012 Publication to the Government Gazette of the ratification by Greece of the CoE Convention on violence agaist women and domestic violence Original Dhmosieysh se FEK toy N 4531 2018 gia thn kyrwsh apo thn Ellada ths Symbashs toy S t E peri emfylhs kai endooikogeneiakhs bias Isotita gr 16 kvitnya 2018 Procitovano 12 travnya 2018 Turciya obyasnila vyhod iz Stambulskoj konvencii korrespondent net ros Procitovano 24 bereznya 2021 Arhiv originalu za 14 kvitnya 2021 Procitovano 14 kvitnya 2021 Chart of signatures and ratifications of Treaty 210 Council of Europe Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence Council of Europe website Council of Europe 11 travnya 2011 Procitovano 4 kvitnya 2020 Reservations and Declarations for Treaty No 210 Council of Europe Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence Council of Europe Procitovano 5 kvitnya 2020 The Istanbul Convention enters into force in the Republic of Moldova coe int Council of Europe 1 travnya 2022 Procitovano 23 lipnya 2022 The United Kingdom ratifies the Istanbul Convention coe int Council of Europe 21 lipnya 2022 Procitovano 23 lipnya 2022 LYuDMILA SADLOVSKA 20 bereznya 2021 11 40 Turechchina vijshla zi Stambulskoyi konvenciyi shodo zahistu zhinok Korrespondent net Procitovano 20 chervnya 2022 Ukraine ratifies the Istanbul Convention coe int Council of Europe 18 lipnya 2022 Procitovano 23 lipnya 2022 Chomu Ukrayina tyagne zi Stambulskoyu konvenciyeyu Ukrinform 29 travnya 2020 originalu za 16 chervnya 2020 Procitovano 7 chervnya 2021 Poroshenko zaklikav Radu ratifikuvati Stambulsku konvenciyu vzhe na nastupnomu zasidanni video Radio Svoboda 7 grudnya 2018 originalu za 11 bereznya 2021 Procitovano 7 chervnya 2021 Zelenskij vidpoviv na peticiyu sho zaklikaye Ukrayinu ratifikuvati Stambulsku konvenciyu Gromadske 5 chervnya 2020 originalu za 11 bereznya 2021 Procitovano 26 sichnya 2022 Uryad gotovij vnesti do parlamentu ratifikaciyu Stambulskoyi konvenciyi viceprem yer Yevropejska pravda 23 lipnya 2020 originalu za 25 bereznya 2022 Procitovano 30 kvitnya 2022 U Rivnomu pereviryayut stomatologa cherez travmi u ditej Ukrayinska pravda 12 lyutogo 2021 originalu za 4 bereznya 2021 Procitovano 7 chervnya 2021 U Kiyevi 8 bereznya vidbudetsya Marsh zhinok Tradicionalisti obicyayut prijti ryatuvati feministok Gordon 5 bereznya 2021 originalu za 1 grudnya 2021 Procitovano 25 sichnya 2022 Liza BROVKO 18 chervnya 2022 Ukrayina zrobiv krok do pidpisannya Stambulskoyi konvenciyi u chomu yiyi vazhlivist ukr Apostrof Procitovano 2 lipnya 2023 Verhovna Rada ratifikuvala Stambulsku konvenciyu Sho ce oznachaye Gromadske 20 chervnya 2022 Oficijnij portal Verhovnoyi Radi Ukrayini w1 c1 rada gov ua Procitovano 21 serpnya 2022 Gender z obmezhennyami sho zminit proval abo uspih ratifikaciyi Stambulskoyi konvenciyi Yevropejska Pravda Zahist bez genderu yak Ukrayina zmozhe ratifikuvati konfliktnu Stambulsku konvenciyu Yevropejska Pravda Malta signs convention on domestic violence Malta Star 21 travnya 2012 Procitovano 12 veresnya 2012 Ad Hoc Committee on preventing and combating violence against women and domestic violence CAHVIO interim report PDF Council of Europe 27 travnya 2009 Procitovano 18 grudnya 2012 U bezpeci vid strahu u bezpeci vid nasilstva poshireni zapitannya pro Stambulsku konvenciyu Rada Yevropi About GREVIO Group of Experts on Action against Violence against Women and Domestic Violence Council of Europe https www coe int en web istanbul convention members Five additional members joining GREVIO Council of Europe Five additional members joining GREVIO Council of Europe Domestic Violence Treaty Falling Victim to Political Obtuseness Balkan Insight 4 serpnya 2020 Procitovano 5 serpnya 2020 Rumen Radev opposes the Istanbul convention 1 lyutogo 2018 Procitovano 12 lyutogo 2019 BSP at the eurovote No to Istanbul convention migration pact and sanctions against Russia Kapital Daily 12 sichnya 2019 Procitovano 12 lyutogo 2019 Francesco Martino 28 listopada 2018 Sofia in piazza contro la violenza sulle donne Sofia in the streets against violence against women OBC Transeuropa Procitovano 4 kvitnya 2020 cherez YouTube Miroslava German Sirotnikova 11 grudnya 2019 Slovak Right Accused of Forcing Abortion as Election Issue Balkan Insight Procitovano 17 bereznya 2020 James Shotter 31 bereznya 2019 Anti corruption lawyer elected Slovakia s first female president Financial Times Procitovano 17 bereznya 2020 National Council of the Slovak Republic votes by members of parliament Parliament of Slovakia slovac 25 lyutogo 2020 Procitovano 17 bereznya 2020 President informed Council of Europe about Slovakia s stance on convention rtvs sk slovac Procitovano 17 bereznya 2020 Murray Shona 27 lipnya 2020 Pathetic Poland s plan to quit domestic violence treaty slammed euronews angl Procitovano 28 lipnya 2020 Santora Marc 27 lipnya 2020 Poland Considers Leaving Treaty on Domestic Violence Spurring Outcry The New York Times Procitovano 31 lipnya 2020 SCISLOWSKA MONIKA 27 lipnya 2020 Poles split over govt plan to exit domestic violence treaty ABC News angl Associated Press Procitovano 6 serpnya 2020 Hungary Today angl 5 travnya 2020 Arhiv originalu za 31 bereznya 2021 Procitovano 16 serpnya 2020 PosilannyaKonvenciya Oficijnij sajt Stambulskryi konvenciyi angl fr Tekst Stambulskoyi konvenciyi angl fr nim it ros Pidpisi ta ratifikaciyi angl fr nim it ros Korotki roz yasnennya ta infografika 9 faktiv pro Stambulsku konvenciyu infografika Rada Yevropi 2020 Mifi ta fakti pro Stambulsku konvenciyu broshura Rada Yevropi 2020 Yak pracyuvatime Stambulska konvenciya infografika Rada Yevropi 2020 Yak pracyuvatime sistema dopomogi postrazhdalim vid domashnogo ta genderno zumovlenogo nasilstva pislya ratifikaciyi Stambulskoyi konvenciyi broshura Rada Yevropi 2020 U bezpeci vid strahu u bezpeci vid nasilstva poshireni zapitannya pro Stambulsku konvenciyu Rada Yevropi Borotba z nasilstvom proti zhinok v Ukrayini vsi informacijni materiali pro Stambulsku konvenciyu ukrayinskoyu Vebsajt Radi Yevropi v Ukrayini Aktualni video pro Stambulsku konvenciyu roz yasnennya novini diskusiyi YouTube Vikiproyektu Feminizm Fahovi roz yasnennya ta diskusiyi Chomu ukrayinskij sudovij pravoohoronnij ta yuridichnij spilnoti neobhidna Stambulska konvenciya Analiz osnovnih polozhen Asociaciya zhinok yuristok Ukrayini YurFem 2020 06 04 Procitovano 2021 10 05 Chi zahishaye Stambulska konvenciya prava ditej diskusiya ta prezentaciya analizu sudovoyi praktiki Asociaciya zhinok yuristok Ukrayini YurFem 2021 06 12 Procitovano 2021 10 05