Сва́тове — місто в Україні, адміністративний центр однойменної міської громади та однойменного району Луганської області. Населення становить 16 420 мешканці (станом на 2021 рік). Харчова промисловість, авторемонтний завод, підприємства для обслуговування залізничного транспорту. 1938 року отримало статус міста.
Сватове | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Область | Луганська область | ||||||||
Район | Сватівський район | ||||||||
Громада | Сватівська міська громада | ||||||||
Код КАТОТТГ: | UA44100110010094316 | ||||||||
Засноване | у 1660-их роках як поселення Сватова Лучка | ||||||||
Статус міста | з 1938 року | ||||||||
Населення | ▼ 16 420 (01.01.2021) | ||||||||
Поштові індекси | 92600-92605 | ||||||||
Телефонний код | +380-6471 | ||||||||
Координати | 49°24′33″ пн. ш. 38°09′43″ сх. д. / 49.40917° пн. ш. 38.16194° сх. д.Координати: 49°24′33″ пн. ш. 38°09′43″ сх. д. / 49.40917° пн. ш. 38.16194° сх. д. | ||||||||
Висота над рівнем моря | 72 м | ||||||||
Водойма | Красна, Харина, Сватівське водосховище | ||||||||
Назва мешканців | сватівча́нин, сватівча́нка, сватівча́ни | ||||||||
День міста | перша неділя вересня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Сватове | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- залізницею | 252 км | ||||||||
- автошляхами | 155 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- залізницею | 680 км | ||||||||
- автошляхами | 649 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 92600, Луганська обл., Сватівський р-н, м. Сватове, пл. 50-річчя Перемоги, 36 | ||||||||
Вебсторінка | Сватівська міськрада | ||||||||
Міський голова | Вікторія Сліпець | ||||||||
|
Історія
Козацька доба
На території сучасного Сватове люди мешкали вже у кам'яну добу, про що свідчать археологічні знахідки на північно-східній околиці міста, на лівому березі річки Хорина. На території міста також знайдено чотири поселення бронзової доби. Поблизу Сватова також знайдено було сарматські поховання, які заселяли ці землі з I століття до н. е. до IV століття н. е.
Сватове засноване у 1660-х роках українськими козаками-переселенцями (як поселення Сватова Лучка). Свою назво воно отримало від ріки Сваха. Використовуючи українських поселенців для захисту південних кордонів від нападів кримських і ногайських татар, царський уряд на пільгових умовах наділяв їх землею, забезпечував зброєю і продовольством, зберігав їхні козацькі права і самоврядування.
У 1765 році, зі скасування козацького устрою в Слобідській Україні і створенням комісарських відділів Сватівської слободи Лучка стала центром одного з них. Його жителів переводили в категорію військових жителів, позбавляли козацьких прав і привілеїв і обкладали податками - від 35 до 95 копійок за ревізійну душу. Це викликало невдоволення населення, яке почало боротьбу за повернення своїх привілеїв. У 1770-1771 роках в районі Сватової Лучки діяли гайдамацькі загони, які здійснювали напади на комісарські адміністрації, маєтки міських кавалерів і на царських чиновників.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNOUzVxY0djdk1qQXdjSGd0SlVRd0pVRXhKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Російська імперія
Про соціальний склад населення Сватової Лучки свідчать такі дані: в 1773 році із загальної кількості 2928 жителів військових жителів налічувалося 2664, селян - 96, купців - 3. Основним видом діяльності жителів було землеробство і скотарство. Ремесла, особливо взуттєві і кушнірські, значно розвинулися. Крім того, жителі займалися винокурнею і торгівлею смолою, виготовляли вози, колеса, плуги. Жінки ткали полотно і тканину для власних потреб, а також на продаж. Розвитку торгівлі сприяли ярмарки, що проводилися 4 рази на рік. Сюди приїжджали купці з різних міст з усієї України та інших регіонів Росії. Торгівля велася шовковими тканинами, китайськими ситцями, хутром лисиці і зайця, посудом. Місцеві жителі продавали на ярмарках хліб, солону рибу, горщики, дьоготь, мило, коней. У 1785 році в поселенні було 2 млини, 15 магазинів, 12 трактирів, церква.
У 1825 році Сватова Лучка стала військовим поселенням Новоєкатеринославль, в якому розміщувалися штаб Катеринославського кірасирського полку і штаб Другої кірасирської дивізії.
У 1857 році, після скасування системи військових поселень, слободі повернули колишню назву, всі колишні військові поселенці були переведені в розряд державних селян. Відповідно до указів від 18 січня 1866 року вони зберегли свої земельні наділи, але протягом 20 років державні селяни повинні були платити податок.
Після скасування кріпосного права розвиток селища Сватова Лучка (йому повернули колишню назву) йшло більш швидкими темпами. У 1862 році тут проживало понад 7 тисяч чоловік. За своїм торговим значенням вона займала одне з перших місць серед населених пунктів Куп'янського повіту Харківської губернії. У 1894 році було побудовано відтинок Катерининської залізниці «Лисичанськ — Сватове», тоді ж утворено залізничну станцію Сватове Донецької залізниці. У 1895 році збудовано відтинок «Сватове — Куп'янськ». Розташований в центрі великого сільськогосподарського району, на перехресті декількох торгових шляхів, він швидко став однією з найбільших станцій Катерининської залізниці з перевезення вантажів, особливо хліба і худоби.
У 1902—1903 роках в місті було побудовано завод по переробці соняшника, нині це маслоекстракційний завод «Сватівська олія».
1905 року в Сватовій Лучці було відкрито волосну лікарню на 20 ліжок. Станом на рік у Сватовій Лучці мешкало 14 877 жителів, було 2 135 житлових будинків.
Українська революція
Під час Української революції населений пункт стає частиною Української Народної Республіки. Під час Першої радянсько-української війни опиняється під більшовицькою окупацією. В ході контрнаступу українських та союзних сил, з просуванням німецьких та австро-угорських військ в сторону сучасної Луганщини, 17 квітня 1918 радянському командармові Ворошилову Антонов Овсієнко дав вказівки, попрямувати до Сватового і зайняти там оборону, тим самим вони б прикривали Південно східну залізницю Луганськ- Міллерово і підкріпили б місцеві загони. Того ж дня відбувся бій за Сватове, де більшовицькі сили отримали поразку і змушені були відійти до Кремінної. За кінцевим результатом визвольної боротьби та подальших подій, Сватове повертається під більшовицький контроль та остаточно устатковується в радянській окупації.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZqTDFOMllYUnZkbVZmTURjdWFuQm5Mekl3TUhCNExWTjJZWFJ2ZG1WZk1EY3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Радянський період
У 1923 році Сватова Лучка змінює свій статус — стає районним центром Харківської губернії. Одночасно її перейменовують на Сватове. А у 1938 році населення Сватового досягло 20,7 тисяч чоловік, селище отримує статус міста районного підпорядкування.
Місто Сватове, як і багато інших в Україні, постраждало внаслідок геноциду українського народу, вчиненого урядом СРСР у 1932—1933 роках, кількість встановлених жертв — щонайменше 1296 жителів міста.
1931 року засновано друкарню для випуску районної газети.
У 1938 році Сватове отримало статус міста.
У роки Другої світової війни, 9 липня 1942 року, місто було окуповане німецькими військами. 31 січня 1943 року в ході Ворошиловградської наступальної операції було звільнено частинами 267-ї стрілецької дивізії і 11-ї винищувально-протитанкової артилерійської бригади 6-ї армії Південно-Західного фронту.
1966 року в місті збудовано цегельний завод, який був сезонний з природним сушінням. Продуктивність цегельні становила 2 млн штук цегли за рік.
У 1967 році в Сватовому відкрито швейну фабрику, яка з 1988 року входила до складу Ворошиловградського виробничого об'єднання «Луганчанка». На фабриці працювало 370 робітників. Нині це ВАТ «Швейна фабрика Сватівчанка».
У 1983 році тут діяли ремонтно-механічний завод, завод торгового обладнання, маслозавод, олійноекстракційний завод, швейна фабрика, харчова фабрика, м'ясокомбінат, комбінат хлібопродуктів, районна сільськогосподарська техніка, районна сільськогосподарська хімія, комбінат побутового обслуговування, будинок побуту, 10 загальноосвітніх шкіл, музична школа, спортивна школа, 4 лікарні, 4 клуби, будинок культури, кінотеатр, 8 бібліотек і краєзнавчий музей. У 1989 році населення Сватового нараховувало 21 625 мешканців.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt4THlWRU1DVkJNaVZFTUNVNU5GOHlMVEF5TGw4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRalV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVkJNaVZFTUNVNU5GOHlMVEF5TGw4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRalV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Незалежна Україна
Кінець XX — початок XXI століття
У травні 1995 року Кабінет Міністрів України ухвалив рішення про приватизацію заводу «Сватівчанка», розташованого в місті, у липні 1995 року було затверджено рішення про приватизацію радгоспу «Дружба».
Станом на 1 січня 2013 року населення Сватового складало 18 241 мешканець.
У ніч на 30 вересня 2014 року у місті було повалено пам'ятник Леніну.
2016 року в місті встановили пам'ятник Тарасові Шевченку, автором якого є скульптор Ігор Семак.
12 липня 2020 року архієреї ПЦУ освятили наріжний камінь майбутньої церкви Покрова Пресвятої Богородиці.
У червні 2021 року поблизу міста почались розкопки кургану скіфської доби.
Російсько-українська війна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkptTHlWRU1DVkJNaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWpRbFJERWxPVFlsUkRBbFFrTmZNUzVxY0djdk1qQXdjSGd0SlVRd0pVRXlKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTRKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1ZDTkNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1ExOHhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Під час російсько-української війни де-факто — обласний центр Луганської області, а у липні 2014 року до Сватового було передислоковано Луганське обласне управління МВС України. 6 вересня 2014 року при виконанні бойового завдання під Сватовим загинув солдат Беженар Дмитро Олександрович..
24 лютого 2022 року Росія розпочала широкомасштабне російське вторгнення в Україну, назвавши війну «спеціальною операцією зі звільнення Донбасу»
28 лютого 2022 року військо Росії натрапило на опір жителів Сватового, які висунули окупантам вимоги — негайно залишити територію населеного пункту.
3 березня 2022 року місцеві жителі вдруге прогнали російських військових з міста.
8 березня 2022 року окупаційні війська захопили Сватове і встановили в місті та районі підконтрольну адміністрацію. Її очолив Петро Морозов — депутат Сватівської районної ради від проросійської колаборантської партії ОПЗЖ та працював у місцевому підрозділі ПАТ «Укртелеком».
У Сватовому введено комендатську годину з 18:00 до 05:00. Крім того, місцевим жителям наказано жити виключно за «московським часом».
В місті та районі відсутній мобільний зв'язок — пошкоджено обладнання. Для його відновлення потрібен доступ техперсоналу до базових станцій, проте через бойові дії дістатися до пошкодженого обладнання неможливо.
25 червня 2022 року голова Луганської ОВА Сергій Гайдай повідомив, що на російських складах у Сватовому пролунали вибухи.
Загинули з 24 лютого по 1 жовтня
24 лютого 2022 року поблизу міста під час бою загинув Кузьмін Віктор В'ячеславович.
Також 24 лютого 2022 року поблизу міста загинули Грицюк Дмитрій Сергійович та Лазарєв Віталій Олександрович.
Географія
Загальна характеристика
Місто розташоване над річкою Красною (річка протікає через місто з півночі на південь та поділяє Сватове на право- та лівобережну частини), на північному заході Луганської області, у Дніпровсько-Донецькій западині, на Слобожанщині, у в південно-східній частині Середньоросійської височини.
Відстань до Луганську становить 154 км і проходить автошляхом Н26, який згодом переходить в Н21.
Сватове є вантажно-пасажирською залізничною станцією Лиманської дирекції Донецької залізниці.
Клімат
У місті Сватове континентальний, помірно посушливий, теплий клімат зі спекотним та сухим літом, холодною і малосніжною зимою з частими відлигами. Кількість опадів та вологість, за порами року, є нерівномірна.
Середньорічна температура повітря становить +8,2°С. Найпрохолодним місяцем року є січень з середньою температурою –7,3°С. Днів з температурою повітря вище 0°С на рік налічується 255—265. Стійкий сніговий покрів утворюється 14-22 грудня, сходить сніг 19-21 березня. Період зі стійким сніговим покровом триває 82-95 днів. Сніготанення триває 10-14 днів. Сама пізня дата відтавання грунту – 10 квітня.
Кількість опадів за рік становить 532.4 мм. Найбільше опадів у червні-липні, найменше в січні-лютому.
Клімат міста Сватове (1981–2010) | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ | Лют | Бер | Кві | Тра | Чер | Лип | Сер | Вер | Жов | Лис | Гру | Рік |
Середній максимум, °C | −1,6 | −1 | 5,3 | 15,5 | 22,3 | 26,1 | 28,2 | 27,6 | 21,2 | 13,3 | 4,7 | −0,5 | 13,4 |
Середня температура, °C | −4,5 | −4,6 | 0,8 | 9,4 | 15,6 | 19,5 | 21,5 | 20,3 | 14,5 | 8,0 | 1,3 | −3,3 | 8,2 |
Середній мінімум, °C | −7,3 | −7,8 | −2,8 | 4,0 | 9,0 | 13,3 | 15,1 | 13,5 | 8,7 | 3,6 | −1,6 | −6 | 3,5 |
Норма опадів, мм | 42.1 | 38.6 | 33.4 | 34.9 | 50.5 | 62.8 | 53.5 | 39.3 | 50.3 | 39.3 | 44.8 | 42.9 | 532.4 |
Кількість днів з опадами | 9,5 | 8,1 | 7,7 | 6,8 | 7,7 | 8,3 | 7,2 | 4,6 | 6,2 | 5,8 | 7,0 | 8,7 | 87,6 |
Вологість повітря, % | 84.2 | 81.8 | 77.4 | 65.1 | 61.3 | 65.3 | 65.7 | 63.9 | 69.6 | 76.4 | 84.1 | 84.9 | 73.3 |
Джерело: World Meteorological Organization |
Населення
Чисельність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1Vdk1tOXhObWd4T1Rkb2JITTJOVzF1ZVhWd1pXWjZjbTVtYm01ME9UWndlaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE0THlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ055VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE55VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxSREFsUWpjbFJEQWxRakFsUkRBbFFrSmZNbDhsUkRBbFFrWWxSREFsUWtJdVh5VkVNQ1U1UmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DNXFjR2N2TWpjd2NIZ3RKVVF3SlRrM0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkpVUXdKVUkzSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXhKVGczSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWw4eVh5VkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNRaTVmSlVRd0pUbEdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSTNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Національний склад
Кількість та частка населення за етнічним походженням, відповідно до Перепису населення України 2001 року:
Національність | Кількість | Частка (%) |
Загалом | 19383 | 100.00 |
Українці | 17419 | 89,87 |
Росіяни | 1669 | 8,61 |
Білоруси | 62 | 0,32 |
Румуни | 27 | 0,14 |
Азербайджанці | 23 | 0,12 |
Грузини | 14 | 0,07 |
Поляки | 13 | 0,067 |
Німці | 10 | 0,05 |
Інші | 156 | 0,8 |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRqTDA5cGJGOXdiR0Z1YkY5emRtRjBiM1psTG1wd1p5OHlOekJ3ZUMxUGFXeGZjR3hoYm14ZmMzWmhkRzkyWlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTDFOMllYUnZkbVZmTVRZdWFuQm5MekkzTUhCNExWTjJZWFJ2ZG1WZk1UWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Мовний склад
Рідна мова населення за даними перепису 2001 року:
Мова | Чисельність, осіб | Доля |
---|---|---|
Українська | 17 349 | 89,51 % |
Російська | 1 879 | 9,69 % |
Інше | 155 | 0,80 % |
Разом | 19 383 | 100,00 % |
Економіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek16THpFek5sOHhYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ05WOGxSREVsT0RZbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREFsUWtaZllXWjBaWEl1Y0c1bkx6STNNSEI0TFRFek5sOHhYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ05WOGxSREVsT0RZbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREFsUWtaZllXWjBaWEl1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJrTHpFek5sOGxSREFsUVRFbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWpWZkpVUXhKVGcySlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpHWDJGbWRHVnlMbkJ1Wnk4eU56QndlQzB4TXpaZkpVUXdKVUV4SlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUkxWHlWRU1TVTROaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSbDloWm5SbGNpNXdibWM9LnBuZw==.png)
Промисловість міста складається з підприємств переробки сільськогосподарської продукції, обслуговування сільгоспвиробництва, металообробки, легкої та поліграфічної промисловості.
У всіх сферах економічної діяльності зайнято 12,01 тис. осіб.
У 2019 році у місті будувався паливозаправний комплекс об'ємом зберігання 300 кубометрів для власного використання компанії «Нібулон».
У місті діє 5 філій банків: «Експресбанк», «Ощадбанк», «Райффайзен Банк Аваль», «Укркомунбанк», «Приватбанк».
- Підприємства
- ВАТ «Швейна фабрика Сватівчанка»
- ВАТ «Сватівська районна друкарня»
- ВАТ «Сватівський комбінат хлібопродуктів»
- ЗАТ «Сватове-агро»
- ЗАТ «Сватівський молочний завод»
- ЗТА «Сватівський м'ясокомбінат»
- КС «Українська Народна Каса „Сватова Лучка“»
- КП «Ремонтно-механічнИЙ завод»
- ТОВ «Сватівський завод експериментального лиття»
- ТОВ «Сватове-хліб»
- ТОВ «Коковін»
- ТОВ «Слобожанський завод продтоварів»
- ТОВ «Сватівська олія»
- ТОВ «Слобожанська»
Соціальна сфера
Сватівське «Міське Підприємство Житлово-комунальне господарство» утримує на своєму балансі 112 житлових будинки, з яких 44 багатоповерхових та 6 гуртожитків. Підприємство займається ремонтом дахів, опалювальної системи, вивозом сміття, благоустроєм міста та інше.
ЗМІ
- «Сватове.City» — міське інтернет-видання, створене у липні 2018 року колективом газети «Голос громади» та . З початком російсько-української війни редакція релокувалася і продовжує щоденне оновлення сайту. Лишається єдиним українським медіа у тимчасово окупованій громаді.
- «Голос громади» — газета Сватівської міської громади
- «Новини Сватівщини» — комунальтна газета Сватівського району
- «Сватівський кур'єр» — рекламно-інформаційна газета
- «Сватівські відомості» — громадсько-політичне видання Сватівського району
- «Юність Слобожанщини» — районна дитяча газета
Культура
- Народний Дім «Сватова Лучка»
- Сватівський районний народний краєзнавчий музей. Створений у 1962 році, має майже 10 тис. експонатів.
Освіта
- Бібліотеки
- Центральна районна бібліотека ім. Т. Полякова
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxpTDFOMllYUnZkbVZmZW05M01TNXFjR2N2TWpjd2NIZ3RVM1poZEc5MlpWOTZiM2N4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
- Загальноосвітні школи
- Сватівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів № 1
- Сватівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів № 2
- Сватівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів № 6
- Сватівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів № 8
- НВК «Сватівська загальноосвітня школа І ст.-гімназія»
- Позашкільні заклади освіти
- Сватівський районний молодіжний центр «Слобожанська духовна криниця ім. М.Щепенка»
- Сватівська районна дитячо-юнацька спортивна школа
- Сватівська районна школа мистецтв
- Дошкільні навчальні заклади
- КДНЗ (ясла-садок) № 1 «Малятко»
- КДНЗ (ясла-садок) № 2 «Веселка»
- КДНЗ (ясла-садок) № 3 «Журавка»
- КДНЗ (дитячий садок) № 4 «Чайка»
- Приватний ДНЗ (ясла-садок) «Сонечко» (ТОВ «Сватівська олія»)
Архітектура та пам'ятки
Основні об'єкти
- Преображенські катакомби — храмовий комплекс XVII ст. у штучних печерах, що розташовані поблизу сіл Преображенне і Наугольне.(рос.)
- Житловий будинок, колишнє приміщення банку (кінець 19 ст.)
- Міський двірець (Залізничний вокзал, 1903 р.)
- Будівля Духовної семінарії (1904 р.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU1THlWRU1DVkJOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRMThsUkRBbFFUTWxSREVsT0RFbFJEQWxRa1lsUkRFbE9UWWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1FsUkRFbE9FWmZKVVF3SlRsR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF4SlRneEpVUXdKVUl5SlVReEpUaEdKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVReEpUazNYeVZFTUNVNU1TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTVNVNU5sOGxSREFsUWtNdUpVUXdKVUV4SlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUkxTG1wd1p5ODNOVEJ3ZUMwbFJEQWxRVFVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRa05mSlVRd0pVRXpKVVF4SlRneEpVUXdKVUpHSlVReEpUazJKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpFSlVReEpUaEdYeVZFTUNVNVJpVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRSaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTVOMThsUkRBbE9URWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWmZKVVF3SlVKRExpVkVNQ1ZCTVNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJsTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FsOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREFsUWpJbFJEQWxRamdsTWtOZkpVUXdKVGxHSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKREpVVXlKVGd3SlRrNUpVUXhKVGhHSlVReEpUZ3lKVVF4SlRrMlh5VkVNU1U0TWlWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFURWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ESWxSREFsUWpndWFuQm5MekkzTUhCNExTVkVNQ1U1UXlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRbDhsUkRBbFFURWxSREFsUWtJbFJEQWxRakFsUkRBbFFqSWxSREFsUWpnbE1rTmZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkRKVVV5SlRnd0pUazVKVVF4SlRoR0pVUXhKVGd5SlVReEpUazJYeVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFqRWxSREFsUWtVbFJERWxPRElsUkRBbFFqZ3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Вулиці та площі
У Сватовому нараховується 99 вулиць, 46 провулків, 1 проспект (Будівельника Забурдаєва), 4 площі (площа 50-річчя перемоги, площа Волі, Шкільна площа та площа Злагоди). Квартали міста: квартал Будівельників, квартал Залізничників, квартал Мирний, квартал Незалежності. У 2015-2017 роках, під час декомунізації в Україні, в Сватовому було перейменовано 34 вулиці, пов'язані з радянським минулим. Цікаво, що за весь попередній час існування міста, назви вулиць змінювалися лише 5 разів: Семенютівка ставала Сасова (1917), Дворянська ставала Леніна (1917), Гостинна ставала Коваленка (1965), Залізнична ставала Кударя (1965) і Жовтнева ставала Забурдаєва (1997).
Пам'ятники
- У центрі міста розташований Меморіал Слави, Пам'яті та Скорботи.
- Пам'ятник паровозу в Сватово на площі Привокзальній.
- Пам'ятник на честь воїнів-визволителів.
Пам'ятки природи та заказники
Сватівський парк
Сва́тівський парк — парк-пам'ятка садово-паркового мистецтва місцевого значення в Україні. Площа 16 га.П арк являє собою посадки сосни звичайної на крейдяних відслоненнях правого берега р. Красної, які утворені у 1912-1914 роках. На сьогоднішні на території парку залишилось 243 сосни, заввишки близько 12 м та діаметром стовбурів 15-20 см, а також багато різноманітної рослинності. У 2010 році увійшов до загальнозоологічного заказника місцевого значення «Терни».
Терни
«Терни» — один з об'єктів природно-заповідного фонду Луганської області, загальнозоологічний заказник місцевого значення. Розташований на схід від селища Сосновий у Сватівському районі. Об'єкт загальною площею 730,0 га являє собою заплаву річки Красної з лучними, лучно-степовими і чагарниковими фітоценозами, які є місцем проживання різноманітної фауни. В заказнику водяться бобер, заєць-русак, ондатра, видра річкова, тхір степовий. Багате видове різноманіття птахів. Тут мешкають вівсянка звичайна, жайворонки польовий і чубатий, коноплянка, фазан, різні види качок, одуд, перепілка, куріпка сіра. Територію заказника використовують як кормові угіддя хижі птахи: яструб-перепелятник, лунь лучний, канюк степовий.
Промисли
Бджільництво
Традиційне ремесло бджільництва у Сватівському районі є об'єктом культурної спадщини України. Існує легенда, що заснували місто Сватове саме пасічники. Це ремесло є невід'ємною частиною регіону.
Сватівські пасічники використовують нові наукові підходи, наприклад, для збору меду використовують електричну медогонку, а для розпечатування стільників – автоматичний двосторонній пристрій.
"Наразі ремесло потребує термінового захисту через російську агресію проти України. Після деокупації міста та області носії ремесла планують повернутися додому й відроджувати свої пасіки, а також надалі розвивати давнє ремесло, яке передавалося від діда-прадіда і дійшло до сучасників.
Відомі особистості
Народилися
- Микола Аксаков — повний кавалер Ордена Слави (14 травня 1925 — 22 березня 1969).
- Олена Балаба — українська поетеса.
- Владислав Бережний (1996—2019) — український військовик, молодший сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Анатолій Борисенко — радянський державний діяч. Депутат Верховної Ради РРФСР 3-го і 5-го скликань. Депутат Верховної Ради СРСР 4-го скликання.
- Ангеліна Голембієвська (1905—1988) — українська художниця.
- Григорій Задера (1871—1937) — український прозаїк та публіцист.
- Ірина Іващук (нар. 2005) — українська самбістка; чемпіонка України.
- Григорій Ілляшов — український політик, генерал-полковник, кандидат політичних наук, колишній Голова Служби зовнішньої розвідки України.
- Олександр Клеванов — російський письменник, перекладач стародавніх класиків.
- Ігор Краснослободцев — український альпініст.
- Дмитро Ліницький — український військовик, підполковник Армії УНР.
- Лев Перешкольник (1902—1976) — український графік.
- Йосип Порчинський — російський ентомолог українського походження, один з фундаторів медичної, сільськогосподарської та лісової ентомології в Росії.
- Микола Почтарьов — почесний громадянин міста Сватове.
- Євген Рибалко — український політик, Сватівський міський голова (з листопада 2010).
- Олександр Стешенко — український політик. Народний депутат України. Член партії ВО «Батьківщина».
- Артем Стриженко — український військовик, солдат Збройних Сил України, учасник російсько-української війни.
- Віктор Таранченко — український скульптор; член НСХУ — 1970, заслужений художник України — 1996.
- Ярослав Ямполь — український футболіст, півзахисник «Черкаського Дніпра».
- Георгій Шлаканьов — український архітектор.
(1953 – 2014 рр) – відомий[] на Луганщині громадський діяч, багатолітній голова Сватівської районної державної адміністрації, заступник керівника Луганської ОДА, організатор бойових загонів ополченців проти 2014 року. Все зробив для того, щоб при йому в Сватівському районі не було жодної російськомовної школи. Відомий[] в Україні журналіст, редактор, блогер, секретар . Голова місцевого районного осередку української мови [].
Проживали
- Сахіб Магеррам огли Атакішиєв (1967—2017) — сержант Збройних Сил України, учасник російсько-української війни.
- Михайло Білоіваненко — почесний громадянин міста Сватове.
- Василь Кравцов — почесний громадянин міста Сватове.
- Йосип Палійов — Герой Соціалістичної Праці.
- Михайло Руденко — український спортсмен та тренер, заслужений тренер і майстер спору міжнародного класу з гирьового спорту. Виховав 12 чемпіонів світу, 7 чемпіонів Європи, 14 чемпіонів України.
- Василь Чайка — заслужений лікар України.
- Іванов Сергій — український телеведучий, публіцист, громадський діяч, письменник, блогер.
Міста-побратими
Див. також
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2021 року (PDF)
- Антонов-Овсеенко В. А.: Записки о гражданской войне, Т.2. стр 240
- Сватове // Українська радянська енциклопедія. том 9. Київ, «Українська Радянська енциклопедія», 1983. стр.490
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 24 лютого 2014. Процитовано 16 квітня 2016.
- Ленінопад дійшов до Сватового на Луганщині. Еспресо TV. 30 вересня 2014. оригіналу за 1 жовтня 2020. Процитовано 7 червня 2021.
- . Архів оригіналу за 20 жовтня 2016. Процитовано 19 жовтня 2016.
- . PCU (укр.). 19 липня 2020. Архів оригіналу за 20 липня 2020. Процитовано 20 липня 2020.
- . Громадське радіо. 20 червня 2021. Архів оригіналу за 24 червня 2021. Процитовано 21 червня 2021.
- О ситуации в Луганской области рассказала Ирина Веригина [ 9 липня 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- Луганське облуправління міліції передислоковано у Сватове. [ 14 липня 2014 у Wayback Machine.] ТВі. 04.07.2014.
- . Архів оригіналу за 19 лютого 2017. Процитовано 18 лютого 2017.
- У Сватовому місцеві жителі знов прогнали російських військових [ 4 березня 2022 у Wayback Machine.] // Суспільне Новини. — 2022. — 3 березня.
- Російські війська призначили нового очільника Сватівщини, Сватове City, 15.03.2022 р.
- https://informator.media/archives/344629 |В оккупированном Сватово боевики «ЛНР» заставляют жителей перевести стрелки часов и жить по московскому времени, Інформатор, 15.03.2022 р.|
- Роман Петренко (25 червня 2022). В окупованому Сватовому повідомили про вибухи на складах росіян. Українська правда.
- . World Meteorological Organization. Архів оригіналу за 17 липня 2021.
- Україна / Ukrajina. Архів оригіналу за 17 серпня 2012. Процитовано 9 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 9 жовтня 2021. Процитовано 9 жовтня 2021.
- ukraine-Ethnic composition: 2001 census [ 15 липня 2018 у Wayback Machine.] pop-stat.mashke.org
- Віталій Царьов (7 лютого 2019). . Національний промисловий портал. Архів оригіналу за 3 травня 2019. Процитовано 3 травня 2019.
- . Сватове.City (укр.). Архів оригіналу за 29 вересня 2018. Процитовано 17 січня 2020.
- https://lb.ua/culture/2012/01/14/131707_v_luganskoy_oblasti_arheologi.html [ 14 лютого 2022 у Wayback Machine.] В Луганской области археологи исследуют пещерный монастырь
- . Свои.City (рос.). Архів оригіналу за 26 квітня 2020. Процитовано 23 січня 2020.
- До переліку культурної спадщини України додали 5 нових позицій
- . Архів оригіналу за 1 квітня 2020. Процитовано 26 березня 2020.
Джерела та література
- Вирський Д. С. Сватове [ 9 липня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 468. — .
- Сватова Лучка. Филарет Гумилевский «Историко-статистическое описание Харьковской епархии» [ 30 липня 2018 у Wayback Machine.].
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Василь Пірко // Донецьк: Укр. центр, 1998. — 124 с.
- Петро Лаврів. Історія південно-східної України. Львів. «Слово», 1992. 152с.
- Алфьоров М. А. Урбанізаційні процеси в Україні в 1945—1991 рр: Монографія/ М. А. Алфьоров — Донецьк: Донецьке відділення НТШ ім. Шевченка, ТОВ «Східний видавничий дім» 2012. — 552 с.
Посилання
- Олександр Горобець Володимир Просін — українець, патріот з великої літери [ 12 квітня 2019 у Wayback Machine.]
- Туристичний путівник Сватовим [ 26 квітня 2020 у Wayback Machine.]: як доїхати, де зупинитися, як розважитися у місті
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Svatove znachennya Sva tove misto v Ukrayini administrativnij centr odnojmennoyi miskoyi gromadi ta odnojmennogo rajonu Luganskoyi oblasti Naselennya stanovit 16 420 meshkanci stanom na 2021 rik Harchova promislovist avtoremontnij zavod pidpriyemstva dlya obslugovuvannya zaliznichnogo transportu 1938 roku otrimalo status mista SvatoveGerb Svatovogo Prapor SvatovogoOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Luganska oblastRajon Svativskij rajonGromada Svativska miska gromadaKod KATOTTG UA44100110010094316Zasnovane u 1660 ih rokah yak poselennya Svatova LuchkaStatus mista z 1938 rokuNaselennya 16 420 01 01 2021 Poshtovi indeksi 92600 92605Telefonnij kod 380 6471Koordinati 49 24 33 pn sh 38 09 43 sh d 49 40917 pn sh 38 16194 sh d 49 40917 38 16194 Koordinati 49 24 33 pn sh 38 09 43 sh d 49 40917 pn sh 38 16194 sh d 49 40917 38 16194Visota nad rivnem morya 72 mVodojma Krasna Harina Svativske vodoshovisheNazva meshkanciv svativcha nin svativcha nka svativcha niDen mista persha nedilya veresnyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya SvatoveDo obl resp centru zalizniceyu 252 km avtoshlyahami 155 kmDo Kiyeva zalizniceyu 680 km avtoshlyahami 649 kmMiska vladaAdresa 92600 Luganska obl Svativskij r n m Svatove pl 50 richchya Peremogi 36Vebstorinka Svativska miskradaMiskij golova Viktoriya SlipecSvatove u Vikishovishi KartaSvatoveSvatoveIstoriyaKozacka doba Na teritoriyi suchasnogo Svatove lyudi meshkali vzhe u kam yanu dobu pro sho svidchat arheologichni znahidki na pivnichno shidnij okolici mista na livomu berezi richki Horina Na teritoriyi mista takozh znajdeno chotiri poselennya bronzovoyi dobi Poblizu Svatova takozh znajdeno bulo sarmatski pohovannya yaki zaselyali ci zemli z I stolittya do n e do IV stolittya n e Svatove zasnovane u 1660 h rokah ukrayinskimi kozakami pereselencyami yak poselennya Svatova Luchka Svoyu nazvo vono otrimalo vid riki Svaha Vikoristovuyuchi ukrayinskih poselenciv dlya zahistu pivdennih kordoniv vid napadiv krimskih i nogajskih tatar carskij uryad na pilgovih umovah nadilyav yih zemleyu zabezpechuvav zbroyeyu i prodovolstvom zberigav yihni kozacki prava i samovryaduvannya U 1765 roci zi skasuvannya kozackogo ustroyu v Slobidskij Ukrayini i stvorennyam komisarskih viddiliv Svativskoyi slobodi Luchka stala centrom odnogo z nih Jogo zhiteliv perevodili v kategoriyu vijskovih zhiteliv pozbavlyali kozackih prav i privileyiv i obkladali podatkami vid 35 do 95 kopijok za revizijnu dushu Ce viklikalo nevdovolennya naselennya yake pochalo borotbu za povernennya svoyih privileyiv U 1770 1771 rokah v rajoni Svatovoyi Luchki diyali gajdamacki zagoni yaki zdijsnyuvali napadi na komisarski administraciyi mayetki miskih kavaleriv i na carskih chinovnikiv Zaliznichnij vokzal u Svatovij LuchciRosijska imperiya Pro socialnij sklad naselennya Svatovoyi Luchki svidchat taki dani v 1773 roci iz zagalnoyi kilkosti 2928 zhiteliv vijskovih zhiteliv nalichuvalosya 2664 selyan 96 kupciv 3 Osnovnim vidom diyalnosti zhiteliv bulo zemlerobstvo i skotarstvo Remesla osoblivo vzuttyevi i kushnirski znachno rozvinulisya Krim togo zhiteli zajmalisya vinokurneyu i torgivleyu smoloyu vigotovlyali vozi kolesa plugi Zhinki tkali polotno i tkaninu dlya vlasnih potreb a takozh na prodazh Rozvitku torgivli spriyali yarmarki sho provodilisya 4 razi na rik Syudi priyizhdzhali kupci z riznih mist z usiyeyi Ukrayini ta inshih regioniv Rosiyi Torgivlya velasya shovkovimi tkaninami kitajskimi sitcyami hutrom lisici i zajcya posudom Miscevi zhiteli prodavali na yarmarkah hlib solonu ribu gorshiki dogot milo konej U 1785 roci v poselenni bulo 2 mlini 15 magaziniv 12 traktiriv cerkva U 1825 roci Svatova Luchka stala vijskovim poselennyam Novoyekaterinoslavl v yakomu rozmishuvalisya shtab Katerinoslavskogo kirasirskogo polku i shtab Drugoyi kirasirskoyi diviziyi U 1857 roci pislya skasuvannya sistemi vijskovih poselen slobodi povernuli kolishnyu nazvu vsi kolishni vijskovi poselenci buli perevedeni v rozryad derzhavnih selyan Vidpovidno do ukaziv vid 18 sichnya 1866 roku voni zberegli svoyi zemelni nadili ale protyagom 20 rokiv derzhavni selyani povinni buli platiti podatok Pislya skasuvannya kriposnogo prava rozvitok selisha Svatova Luchka jomu povernuli kolishnyu nazvu jshlo bilsh shvidkimi tempami U 1862 roci tut prozhivalo ponad 7 tisyach cholovik Za svoyim torgovim znachennyam vona zajmala odne z pershih misc sered naselenih punktiv Kup yanskogo povitu Harkivskoyi guberniyi U 1894 roci bulo pobudovano vidtinok Katerininskoyi zaliznici Lisichansk Svatove todi zh utvoreno zaliznichnu stanciyu Svatove Doneckoyi zaliznici U 1895 roci zbudovano vidtinok Svatove Kup yansk Roztashovanij v centri velikogo silskogospodarskogo rajonu na perehresti dekilkoh torgovih shlyahiv vin shvidko stav odniyeyu z najbilshih stancij Katerininskoyi zaliznici z perevezennya vantazhiv osoblivo hliba i hudobi U 1902 1903 rokah v misti bulo pobudovano zavod po pererobci sonyashnika nini ce masloekstrakcijnij zavod Svativska oliya 1905 roku v Svatovij Luchci bulo vidkrito volosnu likarnyu na 20 lizhok Stanom na rik u Svatovij Luchci meshkalo 14 877 zhiteliv bulo 2 135 zhitlovih budinkiv Ukrayinska revolyuciya Dokladnishe Bij za Svatove 1918 Pid chas Ukrayinskoyi revolyuciyi naselenij punkt staye chastinoyu Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki Pid chas Pershoyi radyansko ukrayinskoyi vijni opinyayetsya pid bilshovickoyu okupaciyeyu V hodi kontrnastupu ukrayinskih ta soyuznih sil z prosuvannyam nimeckih ta avstro ugorskih vijsk v storonu suchasnoyi Luganshini 17 kvitnya 1918 radyanskomu komandarmovi Voroshilovu Antonov Ovsiyenko dav vkazivki popryamuvati do Svatovogo i zajnyati tam oboronu tim samim voni b prikrivali Pivdenno shidnu zaliznicyu Lugansk Millerovo i pidkripili b miscevi zagoni Togo zh dnya vidbuvsya bij za Svatove de bilshovicki sili otrimali porazku i zmusheni buli vidijti do Kreminnoyi Za kincevim rezultatom vizvolnoyi borotbi ta podalshih podij Svatove povertayetsya pid bilshovickij kontrol ta ostatochno ustatkovuyetsya v radyanskij okupaciyi Zhitlovij budinok po vulici Derzhavnij 9Radyanskij period U 1923 roci Svatova Luchka zminyuye svij status staye rajonnim centrom Harkivskoyi guberniyi Odnochasno yiyi perejmenovuyut na Svatove A u 1938 roci naselennya Svatovogo dosyaglo 20 7 tisyach cholovik selishe otrimuye status mista rajonnogo pidporyadkuvannya Misto Svatove yak i bagato inshih v Ukrayini postrazhdalo vnaslidok genocidu ukrayinskogo narodu vchinenogo uryadom SRSR u 1932 1933 rokah kilkist vstanovlenih zhertv shonajmenshe 1296 zhiteliv mista 1931 roku zasnovano drukarnyu dlya vipusku rajonnoyi gazeti U 1938 roci Svatove otrimalo status mista U roki Drugoyi svitovoyi vijni 9 lipnya 1942 roku misto bulo okupovane nimeckimi vijskami 31 sichnya 1943 roku v hodi Voroshilovgradskoyi nastupalnoyi operaciyi bulo zvilneno chastinami 267 yi strileckoyi diviziyi i 11 yi vinishuvalno protitankovoyi artilerijskoyi brigadi 6 yi armiyi Pivdenno Zahidnogo frontu 1966 roku v misti zbudovano cegelnij zavod yakij buv sezonnij z prirodnim sushinnyam Produktivnist cegelni stanovila 2 mln shtuk cegli za rik U 1967 roci v Svatovomu vidkrito shvejnu fabriku yaka z 1988 roku vhodila do skladu Voroshilovgradskogo virobnichogo ob yednannya Luganchanka Na fabrici pracyuvalo 370 robitnikiv Nini ce VAT Shvejna fabrika Svativchanka U 1983 roci tut diyali remontno mehanichnij zavod zavod torgovogo obladnannya maslozavod olijnoekstrakcijnij zavod shvejna fabrika harchova fabrika m yasokombinat kombinat hliboproduktiv rajonna silskogospodarska tehnika rajonna silskogospodarska himiya kombinat pobutovogo obslugovuvannya budinok pobutu 10 zagalnoosvitnih shkil muzichna shkola sportivna shkola 4 likarni 4 klubi budinok kulturi kinoteatr 8 bibliotek i krayeznavchij muzej U 1989 roci naselennya Svatovogo narahovuvalo 21 625 meshkanciv Tarasiv dorogovkaz Svatove 2008Nezalezhna Ukrayina Kinec XX pochatok XXI stolittya U travni 1995 roku Kabinet Ministriv Ukrayini uhvaliv rishennya pro privatizaciyu zavodu Svativchanka roztashovanogo v misti u lipni 1995 roku bulo zatverdzheno rishennya pro privatizaciyu radgospu Druzhba Stanom na 1 sichnya 2013 roku naselennya Svatovogo skladalo 18 241 meshkanec U nich na 30 veresnya 2014 roku u misti bulo povaleno pam yatnik Leninu 2016 roku v misti vstanovili pam yatnik Tarasovi Shevchenku avtorom yakogo ye skulptor Igor Semak 12 lipnya 2020 roku arhiyereyi PCU osvyatili narizhnij kamin majbutnoyi cerkvi Pokrova Presvyatoyi Bogorodici U chervni 2021 roku poblizu mista pochalis rozkopki kurganu skifskoyi dobi Rosijsko ukrayinska vijna Dokladnishe Vijna na shodi Ukrayini ta Boyi za Svatove Svatove 2017 rik Pid chas rosijsko ukrayinskoyi vijni de fakto oblasnij centr Luganskoyi oblasti a u lipni 2014 roku do Svatovogo bulo peredislokovano Luganske oblasne upravlinnya MVS Ukrayini 6 veresnya 2014 roku pri vikonanni bojovogo zavdannya pid Svatovim zaginuv soldat Bezhenar Dmitro Oleksandrovich 24 lyutogo 2022 roku Rosiya rozpochala shirokomasshtabne rosijske vtorgnennya v Ukrayinu nazvavshi vijnu specialnoyu operaciyeyu zi zvilnennya Donbasu 28 lyutogo 2022 roku vijsko Rosiyi natrapilo na opir zhiteliv Svatovogo yaki visunuli okupantam vimogi negajno zalishiti teritoriyu naselenogo punktu 3 bereznya 2022 roku miscevi zhiteli vdruge prognali rosijskih vijskovih z mista 8 bereznya 2022 roku okupacijni vijska zahopili Svatove i vstanovili v misti ta rajoni pidkontrolnu administraciyu Yiyi ocholiv Petro Morozov deputat Svativskoyi rajonnoyi radi vid prorosijskoyi kolaborantskoyi partiyi OPZZh ta pracyuvav u miscevomu pidrozdili PAT Ukrtelekom U Svatovomu vvedeno komendatsku godinu z 18 00 do 05 00 Krim togo miscevim zhitelyam nakazano zhiti viklyuchno za moskovskim chasom V misti ta rajoni vidsutnij mobilnij zv yazok poshkodzheno obladnannya Dlya jogo vidnovlennya potriben dostup tehpersonalu do bazovih stancij prote cherez bojovi diyi distatisya do poshkodzhenogo obladnannya nemozhlivo 25 chervnya 2022 roku golova Luganskoyi OVA Sergij Gajdaj povidomiv sho na rosijskih skladah u Svatovomu prolunali vibuhi Zaginuli z 24 lyutogo po 1 zhovtnya 24 lyutogo 2022 roku poblizu mista pid chas boyu zaginuv Kuzmin Viktor V yacheslavovich Takozh 24 lyutogo 2022 roku poblizu mista zaginuli Gricyuk Dmitrij Sergijovich ta Lazaryev Vitalij Oleksandrovich GeografiyaZagalna harakteristika Misto roztashovane nad richkoyu Krasnoyu richka protikaye cherez misto z pivnochi na pivden ta podilyaye Svatove na pravo ta livoberezhnu chastini na pivnichnomu zahodi Luganskoyi oblasti u Dniprovsko Doneckij zapadini na Slobozhanshini u v pivdenno shidnij chastini Serednorosijskoyi visochini Vidstan do Lugansku stanovit 154 km i prohodit avtoshlyahom N26 yakij zgodom perehodit v N21 Svatove ye vantazhno pasazhirskoyu zaliznichnoyu stanciyeyu Limanskoyi direkciyi Doneckoyi zaliznici Klimat U misti Svatove kontinentalnij pomirno posushlivij teplij klimat zi spekotnim ta suhim litom holodnoyu i malosnizhnoyu zimoyu z chastimi vidligami Kilkist opadiv ta vologist za porami roku ye nerivnomirna Serednorichna temperatura povitrya stanovit 8 2 S Najproholodnim misyacem roku ye sichen z serednoyu temperaturoyu 7 3 S Dniv z temperaturoyu povitrya vishe 0 S na rik nalichuyetsya 255 265 Stijkij snigovij pokriv utvoryuyetsya 14 22 grudnya shodit snig 19 21 bereznya Period zi stijkim snigovim pokrovom trivaye 82 95 dniv Snigotanennya trivaye 10 14 dniv Sama piznya data vidtavannya gruntu 10 kvitnya Kilkist opadiv za rik stanovit 532 4 mm Najbilshe opadiv u chervni lipni najmenshe v sichni lyutomu Klimat mista Svatove 1981 2010 Pokaznik Sich Lyut Ber Kvi Tra Cher Lip Ser Ver Zhov Lis Gru RikSerednij maksimum C 1 6 1 5 3 15 5 22 3 26 1 28 2 27 6 21 2 13 3 4 7 0 5 13 4Serednya temperatura C 4 5 4 6 0 8 9 4 15 6 19 5 21 5 20 3 14 5 8 0 1 3 3 3 8 2Serednij minimum C 7 3 7 8 2 8 4 0 9 0 13 3 15 1 13 5 8 7 3 6 1 6 6 3 5Norma opadiv mm 42 1 38 6 33 4 34 9 50 5 62 8 53 5 39 3 50 3 39 3 44 8 42 9 532 4Kilkist dniv z opadami 9 5 8 1 7 7 6 8 7 7 8 3 7 2 4 6 6 2 5 8 7 0 8 7 87 6Vologist povitrya 84 2 81 8 77 4 65 1 61 3 65 3 65 7 63 9 69 6 76 4 84 1 84 9 73 3Dzherelo World Meteorological OrganizationNaselennyaChiselnist Svativskij Dvirec zaliznichnij vokzal Nacionalnij sklad Kilkist ta chastka naselennya za etnichnim pohodzhennyam vidpovidno do Perepisu naselennya Ukrayini 2001 roku Nacionalnist Kilkist Chastka Zagalom 19383 100 00Ukrayinci 17419 89 87Rosiyani 1669 8 61Bilorusi 62 0 32Rumuni 27 0 14Azerbajdzhanci 23 0 12Gruzini 14 0 07Polyaki 13 0 067Nimci 10 0 05Inshi 156 0 8Svativskij olijno ekstrakcijnij zavod TOV Svativska oliya ElevatorMovnij sklad Ridna mova naselennya za danimi perepisu 2001 roku Mova Chiselnist osib DolyaUkrayinska 17 349 89 51 Rosijska 1 879 9 69 Inshe 155 0 80 Razom 19 383 100 00 EkonomikaCentr nadannya administrativnih poslug Centr nadannya administrativnih poslug Promislovist mista skladayetsya z pidpriyemstv pererobki silskogospodarskoyi produkciyi obslugovuvannya silgospvirobnictva metaloobrobki legkoyi ta poligrafichnoyi promislovosti U vsih sferah ekonomichnoyi diyalnosti zajnyato 12 01 tis osib U 2019 roci u misti buduvavsya palivozapravnij kompleks ob yemom zberigannya 300 kubometriv dlya vlasnogo vikoristannya kompaniyi Nibulon U misti diye 5 filij bankiv Ekspresbank Oshadbank Rajffajzen Bank Aval Ukrkomunbank Privatbank PidpriyemstvaVAT Shvejna fabrika Svativchanka VAT Svativska rajonna drukarnya VAT Svativskij kombinat hliboproduktiv ZAT Svatove agro ZAT Svativskij molochnij zavod ZTA Svativskij m yasokombinat KS Ukrayinska Narodna Kasa Svatova Luchka KP Remontno mehanichnIJ zavod TOV Svativskij zavod eksperimentalnogo littya TOV Svatove hlib TOV Kokovin TOV Slobozhanskij zavod prodtovariv TOV Svativska oliya TOV Slobozhanska Socialna sferaSvativske Miske Pidpriyemstvo Zhitlovo komunalne gospodarstvo utrimuye na svoyemu balansi 112 zhitlovih budinki z yakih 44 bagatopoverhovih ta 6 gurtozhitkiv Pidpriyemstvo zajmayetsya remontom dahiv opalyuvalnoyi sistemi vivozom smittya blagoustroyem mista ta inshe ZMI Svatove City miske internet vidannya stvorene u lipni 2018 roku kolektivom gazeti Golos gromadi ta Agenciyeyu rozvitku lokalnih media Abo Z pochatkom rosijsko ukrayinskoyi vijni redakciya relokuvalasya i prodovzhuye shodenne onovlennya sajtu Lishayetsya yedinim ukrayinskim media u timchasovo okupovanij gromadi Golos gromadi gazeta Svativskoyi miskoyi gromadi Novini Svativshini komunaltna gazeta Svativskogo rajonu Svativskij kur yer reklamno informacijna gazeta Svativski vidomosti gromadsko politichne vidannya Svativskogo rajonu Yunist Slobozhanshini rajonna dityacha gazetaKulturaNarodnij Dim Svatova Luchka Svativskij rajonnij narodnij krayeznavchij muzej Stvorenij u 1962 roci maye majzhe 10 tis eksponativ OsvitaBibliotekiCentralna rajonna biblioteka im T PolyakovaSvativska zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv 1 Budivlya kolishnoyi Duhovnoyi seminariyiZagalnoosvitni shkoliSvativska zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv 1 Svativska zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv 2 Svativska zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv 6 Svativska zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv 8 NVK Svativska zagalnoosvitnya shkola I st gimnaziya Pozashkilni zakladi osvitiSvativskij rajonnij molodizhnij centr Slobozhanska duhovna krinicya im M Shepenka Svativska rajonna dityacho yunacka sportivna shkola Svativska rajonna shkola mistectvDoshkilni navchalni zakladiKDNZ yasla sadok 1 Malyatko KDNZ yasla sadok 2 Veselka KDNZ yasla sadok 3 Zhuravka KDNZ dityachij sadok 4 Chajka Privatnij DNZ yasla sadok Sonechko TOV Svativska oliya Arhitektura ta pam yatkiOsnovni ob yekti Preobrazhenski katakombi hramovij kompleks XVII st u shtuchnih pecherah sho roztashovani poblizu sil Preobrazhenne i Naugolne ros Zhitlovij budinok kolishnye primishennya banku kinec 19 st Miskij dvirec Zaliznichnij vokzal 1903 r Budivlya Duhovnoyi seminariyi 1904 r Panorama mista U centri cerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici Memorial Slavi Pam yati ta SkorbotiVulici ta ploshi Dokladnishe Vulici Svatovogo U Svatovomu narahovuyetsya 99 vulic 46 provulkiv 1 prospekt Budivelnika Zaburdayeva 4 ploshi plosha 50 richchya peremogi plosha Voli Shkilna plosha ta plosha Zlagodi Kvartali mista kvartal Budivelnikiv kvartal Zaliznichnikiv kvartal Mirnij kvartal Nezalezhnosti U 2015 2017 rokah pid chas dekomunizaciyi v Ukrayini v Svatovomu bulo perejmenovano 34 vulici pov yazani z radyanskim minulim Cikavo sho za ves poperednij chas isnuvannya mista nazvi vulic zminyuvalisya lishe 5 raziv Semenyutivka stavala Sasova 1917 Dvoryanska stavala Lenina 1917 Gostinna stavala Kovalenka 1965 Zaliznichna stavala Kudarya 1965 i Zhovtneva stavala Zaburdayeva 1997 Pam yatniki U centri mista roztashovanij Memorial Slavi Pam yati ta Skorboti Pam yatnik parovozu v Svatovo na ploshi Privokzalnij Pam yatnik na chest voyiniv vizvoliteliv Pam yatki prirodi ta zakazniki Svativskij park Dokladnishe Svativskij park Sva tivskij park park pam yatka sadovo parkovogo mistectva miscevogo znachennya v Ukrayini Plosha 16 ga P ark yavlyaye soboyu posadki sosni zvichajnoyi na krejdyanih vidslonennyah pravogo berega r Krasnoyi yaki utvoreni u 1912 1914 rokah Na sogodnishni na teritoriyi parku zalishilos 243 sosni zavvishki blizko 12 m ta diametrom stovburiv 15 20 sm a takozh bagato riznomanitnoyi roslinnosti U 2010 roci uvijshov do zagalnozoologichnogo zakaznika miscevogo znachennya Terni Terni Dokladnishe Terni zakaznik Terni odin z ob yektiv prirodno zapovidnogo fondu Luganskoyi oblasti zagalnozoologichnij zakaznik miscevogo znachennya Roztashovanij na shid vid selisha Sosnovij u Svativskomu rajoni Ob yekt zagalnoyu plosheyu 730 0 ga yavlyaye soboyu zaplavu richki Krasnoyi z luchnimi luchno stepovimi i chagarnikovimi fitocenozami yaki ye miscem prozhivannya riznomanitnoyi fauni V zakazniku vodyatsya bober zayec rusak ondatra vidra richkova thir stepovij Bagate vidove riznomanittya ptahiv Tut meshkayut vivsyanka zvichajna zhajvoronki polovij i chubatij konoplyanka fazan rizni vidi kachok odud perepilka kuripka sira Teritoriyu zakaznika vikoristovuyut yak kormovi ugiddya hizhi ptahi yastrub perepelyatnik lun luchnij kanyuk stepovij Promisli Bdzhilnictvo Tradicijne remeslo bdzhilnictva u Svativskomu rajoni ye ob yektom kulturnoyi spadshini Ukrayini Isnuye legenda sho zasnuvali misto Svatove same pasichniki Ce remeslo ye nevid yemnoyu chastinoyu regionu Svativski pasichniki vikoristovuyut novi naukovi pidhodi napriklad dlya zboru medu vikoristovuyut elektrichnu medogonku a dlya rozpechatuvannya stilnikiv avtomatichnij dvostoronnij pristrij Narazi remeslo potrebuye terminovogo zahistu cherez rosijsku agresiyu proti Ukrayini Pislya deokupaciyi mista ta oblasti nosiyi remesla planuyut povernutisya dodomu j vidrodzhuvati svoyi pasiki a takozh nadali rozvivati davnye remeslo yake peredavalosya vid dida pradida i dijshlo do suchasnikiv Vidomi osobistostiNarodilisya Mikola Aksakov povnij kavaler Ordena Slavi 14 travnya 1925 22 bereznya 1969 Olena Balaba ukrayinska poetesa Vladislav Berezhnij 1996 2019 ukrayinskij vijskovik molodshij serzhant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Anatolij Borisenko radyanskij derzhavnij diyach Deputat Verhovnoyi Radi RRFSR 3 go i 5 go sklikan Deputat Verhovnoyi Radi SRSR 4 go sklikannya Angelina Golembiyevska 1905 1988 ukrayinska hudozhnicya Grigorij Zadera 1871 1937 ukrayinskij prozayik ta publicist Irina Ivashuk nar 2005 ukrayinska sambistka chempionka Ukrayini Grigorij Illyashov ukrayinskij politik general polkovnik kandidat politichnih nauk kolishnij Golova Sluzhbi zovnishnoyi rozvidki Ukrayini Oleksandr Klevanov rosijskij pismennik perekladach starodavnih klasikiv Igor Krasnoslobodcev ukrayinskij alpinist Dmitro Linickij ukrayinskij vijskovik pidpolkovnik Armiyi UNR Lev Pereshkolnik 1902 1976 ukrayinskij grafik Josip Porchinskij rosijskij entomolog ukrayinskogo pohodzhennya odin z fundatoriv medichnoyi silskogospodarskoyi ta lisovoyi entomologiyi v Rosiyi Mikola Pochtarov pochesnij gromadyanin mista Svatove Yevgen Ribalko ukrayinskij politik Svativskij miskij golova z listopada 2010 Oleksandr Steshenko ukrayinskij politik Narodnij deputat Ukrayini Chlen partiyi VO Batkivshina Artem Strizhenko ukrayinskij vijskovik soldat Zbrojnih Sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Viktor Taranchenko ukrayinskij skulptor chlen NSHU 1970 zasluzhenij hudozhnik Ukrayini 1996 Yaroslav Yampol ukrayinskij futbolist pivzahisnik Cherkaskogo Dnipra Georgij Shlakanov ukrayinskij arhitektor 1953 2014 rr vidomij dzherelo na Luganshini gromadskij diyach bagatolitnij golova Svativskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi zastupnik kerivnika Luganskoyi ODA organizator bojovih zagoniv opolchenciv proti 2014 roku Vse zrobiv dlya togo shob pri jomu v Svativskomu rajoni ne bulo zhodnoyi rosijskomovnoyi shkoli Vidomij dzherelo v Ukrayini zhurnalist redaktor bloger sekretar Golova miscevogo rajonnogo oseredku ukrayinskoyi movi dzherelo Prozhivali Sahib Magerram ogli Atakishiyev 1967 2017 serzhant Zbrojnih Sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Mihajlo Biloivanenko pochesnij gromadyanin mista Svatove Vasil Kravcov pochesnij gromadyanin mista Svatove Josip Palijov Geroj Socialistichnoyi Praci Mihajlo Rudenko ukrayinskij sportsmen ta trener zasluzhenij trener i majster sporu mizhnarodnogo klasu z girovogo sportu Vihovav 12 chempioniv svitu 7 chempioniv Yevropi 14 chempioniv Ukrayini Vasil Chajka zasluzhenij likar Ukrayini Ivanov Sergij ukrayinskij televeduchij publicist gromadskij diyach pismennik bloger Mista pobratimiKiverci Ukrayina 2014 Plunge Litva 2018 Div takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Luganska oblast Desantnij kater Svatove PrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2021 roku PDF Antonov Ovseenko V A Zapiski o grazhdanskoj vojne T 2 str 240 Svatove Ukrayinska radyanska enciklopediya tom 9 Kiyiv Ukrayinska Radyanska enciklopediya 1983 str 490 PDF Arhiv originalu PDF za 24 lyutogo 2014 Procitovano 16 kvitnya 2016 Leninopad dijshov do Svatovogo na Luganshini Espreso TV 30 veresnya 2014 originalu za 1 zhovtnya 2020 Procitovano 7 chervnya 2021 Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2016 Procitovano 19 zhovtnya 2016 PCU ukr 19 lipnya 2020 Arhiv originalu za 20 lipnya 2020 Procitovano 20 lipnya 2020 Gromadske radio 20 chervnya 2021 Arhiv originalu za 24 chervnya 2021 Procitovano 21 chervnya 2021 O situacii v Luganskoj oblasti rasskazala Irina Verigina 9 lipnya 2014 u Wayback Machine ros Luganske oblupravlinnya miliciyi peredislokovano u Svatove 14 lipnya 2014 u Wayback Machine TVi 04 07 2014 Arhiv originalu za 19 lyutogo 2017 Procitovano 18 lyutogo 2017 U Svatovomu miscevi zhiteli znov prognali rosijskih vijskovih 4 bereznya 2022 u Wayback Machine Suspilne Novini 2022 3 bereznya Rosijski vijska priznachili novogo ochilnika Svativshini Svatove City 15 03 2022 r https informator media archives 344629 V okkupirovannom Svatovo boeviki LNR zastavlyayut zhitelej perevesti strelki chasov i zhit po moskovskomu vremeni Informator 15 03 2022 r Roman Petrenko 25 chervnya 2022 V okupovanomu Svatovomu povidomili pro vibuhi na skladah rosiyan Ukrayinska pravda World Meteorological Organization Arhiv originalu za 17 lipnya 2021 Ukrayina Ukrajina Arhiv originalu za 17 serpnya 2012 Procitovano 9 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 9 zhovtnya 2021 Procitovano 9 zhovtnya 2021 ukraine Ethnic composition 2001 census 15 lipnya 2018 u Wayback Machine pop stat mashke org Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Vitalij Carov 7 lyutogo 2019 Nacionalnij promislovij portal Arhiv originalu za 3 travnya 2019 Procitovano 3 travnya 2019 Svatove City ukr Arhiv originalu za 29 veresnya 2018 Procitovano 17 sichnya 2020 https lb ua culture 2012 01 14 131707 v luganskoy oblasti arheologi html 14 lyutogo 2022 u Wayback Machine V Luganskoj oblasti arheologi issleduyut peshernyj monastyr Svoi City ros Arhiv originalu za 26 kvitnya 2020 Procitovano 23 sichnya 2020 Do pereliku kulturnoyi spadshini Ukrayini dodali 5 novih pozicij Arhiv originalu za 1 kvitnya 2020 Procitovano 26 bereznya 2020 Dzherela ta literaturaVirskij D S Svatove 9 lipnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 468 ISBN 978 966 00 1290 5 Svatova Luchka Filaret Gumilevskij Istoriko statisticheskoe opisanie Harkovskoj eparhii 30 lipnya 2018 u Wayback Machine Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Vasil Pirko Doneck Ukr centr 1998 124 s Petro Lavriv Istoriya pivdenno shidnoyi Ukrayini Lviv Slovo 1992 152s ISBN 5 8326 0011 8 Alforov M A Urbanizacijni procesi v Ukrayini v 1945 1991 rr Monografiya M A Alforov Doneck Donecke viddilennya NTSh im Shevchenka TOV Shidnij vidavnichij dim 2012 552 s PosilannyaOleksandr Gorobec Volodimir Prosin ukrayinec patriot z velikoyi literi 12 kvitnya 2019 u Wayback Machine Turistichnij putivnik Svatovim 26 kvitnya 2020 u Wayback Machine yak doyihati de zupinitisya yak rozvazhitisya u misti