Ця стаття є сирим з іншої мови. Можливо, вона створена за допомогою машинного перекладу або перекладачем, який недостатньо володіє обома мовами. (березень 2016) |
Ця стаття містить текст, що не відповідає . (березень 2016) |
Ошський Державний академічний узбецький музично — драматичний театр імені Бабура (рос. Ошский Государственный академический узбекский музыкально-драматический театр имени Бабура; узб. Бобур номли Ўш Давлат академик ўзбек мусиқали драма театри) — театр міста Ош, найстаріший професійний театр Киргизстану, другий найстаріший театр в Центральній Азії.
Ошський Державний академічний узбецький музично-драматичний театр імені Бабура узб. узб. Бобур номли Ўш Давлат академик ўзбек мусиқали драма театри | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Ошський Державний академічний узбецький музично-драматичний театр імені Бабура | ||||
40°31′59″ пн. ш. 72°47′18″ сх. д. / 40.53305555558377193° пн. ш. 72.788333333360782° сх. д.Координати: 40°31′59″ пн. ш. 72°47′18″ сх. д. / 40.53305555558377193° пн. ш. 72.788333333360782° сх. д. | ||||
Країна | | |||
Місто | ||||
Адреса | ||||
Підпорядкування | Міністерство культури, інформації та туризму Киргизької Республіки | |||
Назва на честь (епонім) | Бабур | |||
Місткість | 1000 осіб | |||
Тип | музично — драматичний театр | |||
Статус | Державний академічний | |||
Засновник | Рахмонберді Мадазімов | |||
Відкрито | 1914 | |||
Знову відкрито | 1918 | |||
Перебудовано | 1979 | |||
Колишні назви | Ошський узбецький музично — драматичний театр імені Кірова | |||
Репертуар | національні, російські та світові драми | |||
Керівництво | Перший засновник і художній керівник театру Рахмонберді Мадазімов. Директор театру Набіжон Мамажонов | |||
teatrbabur.kg | ||||
Ідентифікатори і посилання | ||||
значення не задано | ||||
| ||||
|
Історія театру
У 1914 році під керівництвом Рахмонберді Мадазімова разом з вчителями російсько-тубільної школи міста Ош був заснований театральний гурток. У 1918 році під керівництвом Рахмонберді Мадазімова разом з іншими освіченими діячами та вчителями Ошского повіту Іброхімом Мусабоевим, Бекназаров Назаровим, Журахоном Зайнобіддіновим, Назірханом Камоловим, А.Саідовим, А.Ешонхоновим, Абдукодіром Ісхоковим, Ісроілжоном Ісмоіловим, Жалил Собітовим вперше в Киргизстані був заснований самодіяльний театральний гурток на базі концертної бригади при Реввоєнраді Туркестанського фронту з місцевих мусульманських акторів. Перший художній керівник театральної трупи Мадазімов Рахмонберді був першим засновником і організатором театрального руху в Киргизстані. У 1919 році гурток сформувався в драматичну трупу. Ця трупа послужила не тільки розвитку театрального мистецтва, а й розвитку професійного музичного мистецтва на півдні Киргизстану. У репертуарі трупи, крім театральних постановок були численні концертні програми, також здійснювалася обробка народних мелодій для музичного супроводу вистав, що сприяло становленню музикантів-професіоналів. Надалі ця трупа стала основою для створення Ошского узбецького академічного музично-драматичного театру імені Бобура.
Театр імені Бабура в місті Ош є одним з найстаріших театрів в Центральній Азії, після Ташкентського Великого театру імені Алішера Навої. На початку своєї діяльності театр побував у всіх районах Ошської повіту, де ставив спектаклі і боровся з басмачеством зброєю мистецтва і культури. На своєму возі разом з реквізитом театру непомітно перевозили зброю через райони, де орудували банди басмачів і таким чином постачали Червону армію зброєю і боєприпасами. При цьому розігрувався цілий спектакль. Прикрашали віз, зброю ховали під ковдрами і тушакі. Артист Рахмонберді Мадазімов гримувався під ішана-релігійного проповідника. Інші актори ставали його «муріди»-учень. Басмачі побачивши ішана та його учнів з почестями довозили їх до міста Андижана. Поставлена драматичної трупою п'єса Маннона Уйгура «Лекарь з Туркестану» свого часу викликало різке невдоволення реакційних релігійних діячів. Так як в той час у складі трупи не було жінок актрис, то роль жінок чудово виконував Журахон Зайнобіддінов. Революційні діячі Балтиходжа Султанов і Фазилбек Касимбеков допомагали встати на ноги молодому колективу театральної трупи. Відповідно до постанови Ради народних комісарів, в 1929 році театр розпочав свою діяльність на професійній основі. Постановка на сцені музичної драми Каміла Яшина і Музаффара Мухамедова «Гулсара» стало великою подією. У 1929-1931 роки в театрі були поставлені п'єси К.Яшіна «Лолахон», «Ажи-ажі». Вистава «Лолахон» багато разів ставилося для трудящих Оша, Аравана, Узгена, Кара-Суу, Ноокат, Ходжаабад. Реакційні елементи організували ряд нападів на театральних працівників. Були підготовлені найманці, які повинні були зловити і виколоти очі Рахмонберді Мадазімову, Тожіхон Хасанова, Лайліхон Моідовой, Урінбою Рахмонову. Для безпеки артистів до них були приставлені збройні охраннікі. Театру надавали велику практичну допомогу: народний артист СРСР Рахім Пірмухамедов, народні артисти Узбекистану Хікмат Латіпов (1932-1933 роки) та Кудрат Ходжаєв. У 1934 році колектив театру брав участь на гастролях у містах Ленінград, Москва, Ташкент. Репертуар театру складали «Фархад і Ширін», «Лейла і Меджнун» та інші узбецькі п'єси. Всього було дано 22 концерту. Наприкінці гастролей артистів прийняв перший секретар Ленінградського обкому партії Кіров Сергій Миронович. У 1934 році театр також брав участь на гастролях у Москві. На запрошення голови ЦВК Узбецької РСР Юлдаша Ахунбабаєва в 1934 році колектив театру взяв участь у концерті для учасників зльоту передовиків-хлопкоробов в Ташкенті. Учасники зльоту зустріли оваціями виступу співака Абдулли тарок Файзуллаєва, артистів: Урінбоя Рахмонова, Р.Муміновой, Т.Хасановой, Л.Моідовой, К.Хамідова, Г.Ісраілова. У 1937 році після смерті С. М. Кірова театр був названий його ім'ям. 26 Травня-4 червня 1939 — брав участь у 1 декаді киргизького мистецтва в Москві, де з групою учасників зустрічався М. И. Калинин. У 1939 і 1940 роках театр брав участь на гастролях у Фрунзе (нині місто Бішкек) .Під час Вітчизняної війни артисти театру виїжджали на фронт і ставили солдатам патріотичні спектаклі. 14-25 жовтня 1958 театр брав участь у другій декаді киргизького мистецтва і літератури в Москві. 20 лютого 1961 брав участь на 1 з'їзді театрального товариства Киргизії. У 1967 році театр був на гастролях в Таджикистані. Гастролі пройшли з великим успіхом, колектив був нагороджений почесною грамотою міністерства культури Таджицької РСР. 11-17 липня 1967 брав участь на Днях культури і мистецтва Киргизії в Москві. З 4 по 14 вересня 1969 брав участь в декаді киргизької літератури і мистецтва в Узбекистані. 2-10 квітня 1970 брав участь на Святі мистецтв народів СРСР, присвячений 100-літтю В. І. Леніна. 1-10 червня 1974 театр брав участь у 5-фестивалі мистецтв народів СРСР «Весна Ала-Тоо», присвячений 50-річчю Киргизької РСР і Компартії Киргизької РСР. У 1974 році театр брав участь на гастролях в місті Ташкенті. Ташкентським глядачам були показані чотири вистави: музична драма Шарафа Рашидова «Могутня хвиля», лірична комедія Джури Махмудова «Красуня», музична комедія Касималієв Джантошева «Вусата дівчина», музична драма Умаржона Ісмаїлова «Рустам», а також велика концертна програма. Театр був удостоєний почесної грамоти Президії Верховної Ради Узбецької РСР. Були високо оцінені зіграні ролі ведучого артиста театру Журахона Рахмонова. Він Указом Президії Верховної Ради Узбецької РСР № 164 від 5 липня 1974 був удостоєний почесного звання заслужений артист Узбецької РСР (медаль № 877). В історії Киргизстану тільки два артисти: Журахон Рахмонов і Шавкат Дадажанов були удостоєні цього почесного звання. За підсумками 1-го півріччя 1977 театр зайняв почесне друге місце в соціалістичному змаганні серед союзних театрів. Театр був нагороджений почесною грамотою та дипломом. Уродженець Оша заступник голови Янгіюльского міськвиконкому просив першого секретаря ЦК КП Узбецької РСР Шарафа Рашидова допомогти і виділити кошти для будівництва та оформлення нової будівлі Ошского узбецького театру імені Кірова. У 1979 році театр переїхав в нову будівлю. У 70 — 80-ті роки театр тричі посідав друге і третє місце у Всесоюзному змаганні театрально-видовищних закладів СРСР, нагороджувався почесними грамотами Міністерства культури СРСР, Верховних Рад Узбецької і Киргизької РСР. У 1992 році театр імені С. М. Кірова був перейменований в узбецький музично-драматичний театр імені Бабура. Творческій колектив брав участь у міжнародному фестивалі «Шарк тароналарі» в місті Самарканді і завоював в ньому призові місця. У 1996 році у зв'язку з 660-річчям великого полководця і державного діяча Аміра Темура, за твором Героя Узбекистану, народного поета А.Оріпова поставлений спектакль «Сохібкірон». Спектакль високо оцінений глядачами і театральними деятелямі. В 1999 творчий колектив театру підготував шедевр світової драматургії «Макбет» У. Шекспіра. До цього в регіоні Центральної Азії жоден театр не ставив цю виставу. Постановкою вистави «Макбет» керував Заслужений діяч мистецтва Республіки Узбекистан Карім Юлдашев. В період з 1996 по 2012 рр. творчий колектив театру поставив такі спектаклі, як: «Семетей, син Манаса» (Ж.Садіков), «Курманжан Датка» (Т.Касімбеков, А.Абдугафуров), «Камчибек» (С.Жетімішев), «Жаннатга Йул» — «Шлях до раю» (А.Оріпов), «Афандінінг беш хотин» — «П'ять дружин Афанді», (І.Садіков), «Шур Макон» — «Соляна степ» (М.Гапаров), «Сохібкірон» (1996 р), «Таємниця, понесена Чингісханом» (2002 г.), «Мірзо Улугбек» (2004 г.), «Пісня про Бабурі» (2005 г.), «Сльози Цариці» (2006 р), «Вперті старики» Хакімова, «Небіжчик-бешкетник» Х.Хурсандова — і це далеко не повний перелік вистав, що уособлюють основу репертуару театра. В 2002 році за рекомендацією видатного письменника Чингіза Айтматова в театрі поставлена п'єса казахського драматурга Мухтара Шаханова «Таємниця, понесена Чингісханом». Цей спектакль ставив режисер Карім Юлдашев. З цим спектаклем творчий колектив виступив на гастролях по районах Сайрам і Туркестан Чимкентской області Казахстану. Також у ці дні творчий колектив театру брав участь у святкуванні 60-річного ювілею казахського письменника М.Шаханова. В 2002 творчий колектив театру успішно брав участь у Міжнародному театральному фестивалі «Мости порозуміння через театральне мистецтво» в Бішкеку. На цьому фестивалі він зайняв призове місце. Кільком акторам вручені діпломи. В 2003 році у зв'язку з 100-річчям знаменитого поета і письменника Абдулхамід Чулпан поставлена драма «Чулпан» за твором народного поета Узбекистану Тулана Нізама. Учітивая великий внесок у розвиток театрального мистецтва Киргизької Республіки, в 2004 році Ошської узбецькому музично- драматичному театру імені Бабура був привласнений статус «Академічного». В березні 2006 року колектив театру їздив на гастролі до Турецької Республіки. Колектив виступив у містах Анкара, Стамбул, Анталія, Аланія, Бурса. Глядачам показаний концерт класичних пісень і танців і спектакль «Чулпан» Т. Нізама. В квітні 2007 року з ініціативи Міністерства культури Таджикистану був організований Міжнародний фестиваль професійних театрів. На цьому фестивалі театр показав виставу «Сльози Цариці» за твором драматурга С. Раева. Творчий колектив посів друге место. Также в 2007 році таджицький режисер Барзу Абдураззаков у співпраці з творчим колективом театру поставив п'єсу «Муножот» («Сповідь») таджицького драматурга Тимура Зулфікарова. В 2008 заслужений діяч мистецтв Туркменістану, режисер Овлякулі Хужакулі поставив у театрі спектакль «Лейлі і Меджнун» за поемою Алішера Навої. С 23 по 28 вересня 2009 театр виступав на сцені Державного національного театру імені Чингіза Айтматова (м Бішкек). Глядачі тепло зустріли концертну програму та постановки творчого коллектіва. Впервие серед театрів центральноазіатського регіону театр практикував підготовку вистави двома мовами. Наприклад, в 1974 році народна артистка СРСР Даркуль Куюкова на сцені театру грала роль на киргизької мовою. Це вистава «Материнське поле» за твором Чингіза Айтматова. В наприкінці квітня 2010 року був поставлений спектакль «Кіёмат» — «Плаха» за романом Чингіза Айтматова. Фахівці і глядачі високо оцінили майстерність артистів. У травні 2010 року був поставлений спектакль драматурга С. Раева «Сльози Цариці». В кінці 2010 року колектив театру підготував виставу «Тузок» («Пастка») за п'єсою узбецького драматурга Насрулла Кабула. Далее творчий колектив театру працював над знову відновленими спектаклями — «Далекий шлях до Мекки», «Сльози Цариці», «Лейлі і Меджнун», «Старики-бешкетники». В 2012 році здійснили постановку чотирьох нових вистав: «Цариці змій» за п'єсою іншому Турсунова, «Біль болем не лікують» Б. Жакіева, «Розум і Жадібність» і «Подорож в імперію Брехні» драматурга А. Абдугафурова. В лютому 2012 року творчим колективом театру підготовлені конференція та концерт, присвячені великим поетам і державним діячам Сходу — Алішеру Навої і Захріддіну Мухаммеду Бабуру під назвою «Назмі ва Навої» «Лірика і Мелодія». У ньому взяли участь творча інтелігенція, викладачі вузів і шкіл міста Ош, видатні діячі культури з м Андижана, Фергани Республіки Узбекистан. Крім цього, силами артистів театру підготовлена велика концертна програма «Шаш-Маком», заснована на класичній музиці Востока. Творческая група брала участь у фестивалі фольклорної музики в місті Стамбулі (Туреччина), де посіла призові місця. Успішно проведені гастролі творчого колективу по південним регіонам КР. Республіканський фестиваль дитячих вистав у місті Джалал-Абаді також приніс величезну популярність колективу театра. На третьому Міжнародному фестивалі вуличних театрів Центрально-Азіатського регіону, що проходив у місті Бішкеку з 28 по 31 травня 2012 р 14 молодих талановитих артистів показали своє мистецтво і зайняли призові места. За цей час виросла ціла плеяда талановитих акторів, режисерів, постановників, балетмейстерів: 11 народних, 30 заслужених артистів, 6 заслужених діячів культури республіки. Багато нагороджені орденами і медалями, Почесними грамотами СРСР, Узбецької, Киргизької і Таджицької республік. Театр неодноразово ставав переможцем міжнародних театральних фестивалів у м Бішкеку, Ташкенті, Андижані, Алма-Аті, Санкт-Петербургi, містах Туреччини. На даний час в театрі зайняті творчою працею 4 народних, 10 заслужених артистів, 2 заслужених діячів культури КР, 7 відмінників культури КР. За роки існування колектив поставив більш 400 вистав, знову і знову звертаючись до найпопулярнішим творам узбецької, російської, таджицької, киргизької та світової класики, а також сучасної драматургії народів міра. 29 листопада 2014 в театрі відбувся театралізований концерт присвячений 95 — річного ювілею одного з найстаріших театрів Центральної Азії. У 2018 році театр відзначатиме свій віковий ювілей.
Пам'ять артистів театру
Рішеннями місцевих властей були увічнені пам'ять засновників театру шляхом привласнення їхніх імен вулицям Ошської області.
- На честь Урінбоя Рахмонова була названа вулиця в селі Кизил-Киштак Кара-Суйський району Ошської області.
- На честь Журахона Зайнобіддінова була названа одна з центральних вулиць міста Ош, яка в 2013 році була перейменована.
- У місті Ош на честь народних артистів Киргизстану Розіяхон Муміновой, Нематжона Нематова і Лайліхон Моідовой були названі вулиці.
- У 1977 році після смерті заслуженого артиста республіки Журахона Рахмонова керівництво Ошского міськвиконкому виходило з ініціативою перейменування вулиці Алебастрова міста Ош на його честь.
Засновники театру
- Рахмонберді Мадазімов (з 1914 року)
- Бекназаров Назаров
- Іброхім Мусабоев
- Журахон Зайнобіддінов
- Назірхон Камолов
- А.Саідов
- А.Ешонхонов
- Урінбой Рахмонов (з 1927 року)
- Журахон Рахмонов (з 1937 року)
Народні артисти Киргизстану
- Абдулла тарок Файзуллаєв
- Розіяхон Мумінова (1940 рік)
- Тожіхон Хасанова (1940 рік)
- Лайліхон Моідова (1953 рік)
- Турсунхон Солієва (1974 рік)
- Нематжон Нематов (1979 рік)
- Толібжон Бадінов (1988 рік)
- Ойтожіхон Шобдонова (1988 рік)
- Шавкат Дадажонов
- Абдурасулжон (Расул) Ураімжонов (2013 рік)
Заслужені артисти Узбекистану
Рахмонов Журахон Рахмонбердійович (5 липня 1974 рік)
Заслужені артисти Киргизстану
- Сарімсок Карімов
- Тупахон Нурбоева
- Шаробіддін Тухтасінов
- Хошімжон Хасанов
- Кодіржон Хамидов
- Ганіжон Бутаєв
- Бозорбой Юлдашев
- Мавлонжон Курбонов
- Ёркіной Хотамова
- Мінура Расулжонова
- Нігора Расулжонова
- Рісолатхон Урунова
- Режаббой Тожібоев
- Махмуджон Рахматов
- Бахром Тухтаматов
- Зіёйдін Жалолов
- Матлюба Мавлонова
- Жаміла Бутабоева (1988 рік)
- Хамідулла Матхоліков
- Алла Аскарова
- Ділором Соіпова
- Саміда Холматова
Головні режисери
- Рахмонберді Мадазімов (1914-1932)
- Болта Махмудов
- Урінбой Рахмонов (1941-1949)
- Гуломжон Ісроілов
- Фаїна Георгіївна Литвинская
- Собіржон Юлдашев
- Еркін Муродов
- Журабой Махмудов
- Салохіддін Умаров
- Махмуджон Гуломов
- Бообек Ібраєв
- Абдурашид Бойтеміров
- Ганіжон Холматов
- Карімжон Юлдашев
- Набіжон Мамажонов
Художні керівники
- Рахмонберді Мадазімов (1914-1932)
- Болта Махмудов (до 1941 року)
- Урінбой Рахмонов (1941-1949)
- Зіёйдін Камолов (2016-2018 роки)
- Равшан Турсунов з 2018 року
Директора театру
- Рахмонберді Мадазімов (1914-1932)
- Соліхон Ахмаджонов
- Бобохон Ортіков
- Абдугані Нурбоев
- Салімжон Ёдгоров
- Фаттох Мансуров
- Лутфулла Ісаков
- Махмуджон Умаров
- Аліхон Жураєв
- Нурмамат Солієв
- Соліжон Розіков
- Мухаммадусмон Азізов
- Абдугані Абдугафуров
- Комілжон Восілов
- Хошімжон Юлдашев
- Набіжон Мамажонов (з травня 2015 року).
Література
- Енциклопедія Ошської області, Академія Наук Киргизької РСР. Розділ Театральне життя, стор.110, 1987 рік.
- Національна Енциклопедія Узбекистану, Академія Наук Республіки Узбекистан, м Ташкент, 2000-2005 роки.
- А. Абдугафуров «Видатні сини Оша», м Ош, 2000 рік.
- А. Абдугафуров «Академічний театр», м Ош, 2010 рік.
- Театральная энциклопедия, Том IV / Глав. ред. С.С. Мокульский, П.А. Марков. — Москва: Гос. науч. изд-во "Сов. энциклопедия", 1965. — С. 241. — 1152 с.
- Киргизская Советская Социалистическая Республика: энциклопедия / глав. ред. Орузбаева Б.О. Институт истории АН Кирг. ССР. — Фрунзе: Глав. ред. #Киргизской сов. энциклопедии, 1982. — С. 432, 443. — 488 с.
- Энциклопедия Ошской области, Раздел "Театральная жизнь" / гл. ред. Орузбаева Б.О. Академия Наук Киргизской ССР. — Фрунзе (Бишкек): Глав. ред. #Киргизской сов. энциклопедии, 1987. — С. 109-111. — 445 с. ББК 92я2 (рус.).
- Национальная энциклопедия Узбекистана / Государственное научное издательство "Ўзбекистон миллий энциклопедияси" Академии наук Республики Узбекистан. — Ташкент: Государственное научное издательство "Ўзбекистон миллий энциклопедияси", 2000-2006. — С. 219, буква "Ў". (узб.)
- Национальная энциклопедия «Кыргызстан», 5 том / гл. ред. Асанов Ү.А. Центр Государственного языка и энциклопедии Национальной академии наук Киргизской Республики. — Бишкек: Центр Государственного языка и энциклопедии, 2014. — С. 763. — . (кирг.)
- Книга Гиннеса Кыргызстана / Ы. Кадыров Центр Государственного языка и энциклопедии Национальной академии наук Киргизской Республики. — Бишкек: Центр Государственного языка и энциклопедии, 2008. — С. 94. — 216 с. — . (кирг.)
- Кыргызстан: энциклопедия / глав. ред. О. Ибраимов Центр Гос. языка и энциклопедии АН КР. — Фрунзе: Центр Гос. языка и энциклопедии, 2001. — С. 485, 520. — 546 с.
- Искусство советской Киргизии. — Москва; Ленинград: Государственное издательство "Искусство", 1939. — С. 41, 42, 44. — 173 с. Мат-лы к декаде кирг. искусства в Москве. 1939 г.
- Киргизский театр: очерк истории / Львов Н.И. — Москва: Искусство, 1953. — С. 129. — 227 с.
- Культурное строительство в Киргизии: ч. 1. 1930-1941 гг.: Народное образование / Каниметов А.К. Институт истории АН Кирг.ССР. — Фрунзе: Киргизское государственное издательство, 1957. — С. 18, 47.
- Искусство Киргизской ССР / Новиченко Е.И, Сальникова О.И.. — Фрунзе, 1958. — С. 40, 70. — 142 с.
- "Розияхон Муминова "Декада киргизского искусства и литературы в Москве" / Ф.А. Литвинская. — Фрунзе: Киргизгосиздат, 1958. -16 с.: ил.; 20 см.
- Таджихон Хасанова: Нар. артистка Киргиз. ССР / Ф.А. Литвинская. — Фрунзе: Киргизгосиздат, 1958. -20 с.: ил.; 20 см.
- Вопросы коммунистического воспитания / Глав. ред. Алтмышбаев А.А. Институт философия и права АН Кирг. ССР. — Фрунзе: Изд-во Академии наук Киргизской ССР, 1963. — С. 86, 98. — 99 с.
- Нация и национальные отношения / Глав. ред. Алтмышбаев А.А. Институт философия и права АН Кирг. ССР. — Фрунзе: Илим, 1966. — С. 91, 92. — 142 с.
- Киргизская ССР в ... году: указатель литературы / Государственная республиканская библиотека Киргизской ССР им. Н.Г. Чернышевского. — Фрунзе: Библиотека, 1966. — С. 467, 468.
- История Киргизской ССР / Глав. ред. Джамгерчинов Б.Д. Институт истории АН Кирг. ССР. — Фрунзе: Кыргызстан, 1968. — С. 64. — 708 с. УДК 9(С54)
- Библиография Киргизии (Том 4,Выпуск 6) / Ж.Л. Амитин-Шапиро. — Фрунзе: Киргизстан, 1970. — С. 177.
- История советского драматического театра, Том 6 / Москов Институт истории искусств. — Москва: Наука, 1971. — С. 324, 326.
- История киргизского искусства / Салиев А.А. Институт философии и права АН Кирг. ССР. — Фрунзе: Илим, 1971. — С. 76, 108. — 407 с.
- История советского крестьянства Киргизстана / Шерстобитов В.П. Институт истории АН Кирг. ССР. — Фрунзе: Илим, 1972. — С. 156, 522. — 610 с.
- Вопросы истории Коммунистической партии Киргизии, том 11 / Институт истории партии при ЦК КП Киргизии. — Фрунзе: Кыргызстан, 1975. — С. 251.
- Путешествие по Южной Киргизии / Картавов М.М. Исаев. А.. — Фрунзе: Кыргызстан, 1978. — С. 21. — 45 с.
- Второй Всесоюзный фестиваль драматургии и театрального искусства народов СССР: сборник справочных и библиографических материалов / Государственная центральная театральная библиотека, Управление театров (Руссия). — Москва: Гос. центр. театральная библиотека, 1979. — С. 10. — 80 с.
- Культурное строительство в Киргизской ССР в годы довоенных пятилеток / Данияров С.С. Институт истории АН Кирг. ССР. — Фрунзе: Изд-во Илим, 1980. — С. 243. — 281 с.
- "Ошский узбекский музыкальный драматический театр" / А. Абдугафуров. — Фрунзе: Кыргызстан, 1980. — 59 с. 21 см, ББК 85.4. (узб.), (рус.) и (кирг.)
- "Годы и роли: Творч. портр. нар. артистки Кирг. ССР Т. Салиевой" / Ф.А. Литвинская. — Фрунзе: Кыргызстан, 1981. — 76 с. 4 л. ил.; 16 см.
- "Народное движение в ирригационном строительстве Киргизии, 1939-1941 гг." / Будянский Д.М.. — Бишкек: Илим, 1991. — С. 130. — 164 с.
- "Эпос "Манас" и эпическое наследие народов мира" / Аскаров Т.А., Койчуев Т.К.. — Бишкек: Кыргызстан, 1995. — С. 192. — 207 с.
- История милиции Кыргызстана, том 1 / Асаналиев Т.А. Бишкекская высшая школа милиции МВД КР. — Бишкек, 1996. — С. 100-101. (рус.)
- "Видные сыновья Оша" / А. Абдугафуров. — Ош: Ошская областная типография, 2000. — 176 с. (узб.) и (рус.)
- "Социальные тенденции Кыргызской Республики 1999-2003: 2001-2005" / Абдыкалыков О.. — Бишкек: Национальный статкомитет, 2007. — С. 136.
- "Ошский академический театр" / А. Абдугафуров. — Ош: "Азия Принт", 2010. — 52 с. (узб.)
- "Во имя процветания Кыргызстана" Энциклопедическое издание о выдающихся узбеках Кыргызстана / Под рук. Жураева Б.Ж. (Абдугафуров А., Рахманов Д.Д. и др.). — Ош: "Ризван", 2017. — С. 27-32, 287-309. — 336 с. — . УДК 351/354. ББК 66,3(2Ки). (узб.), (рус.) и (кирг.)
- "Проблематика поэтического слова в кыргызском зарубежье" / Сабирова В.К., Сарыбаева Г., Эрназарова Г.Б.. — Ош: ОшГУ, 2018. — С. 3. (рус.)
Примітки
Посилання
- Спектакль "Барсбек" будет представлять Кыргызстан на международном фестивале в Турции
- Актёрская династия
- Они стояли у истоков
- 27 марта – Всемирный день театра
- Старейшему театру Кыргызстана — 100 лет
- Марказий Осиёдаги энг кекса профессионал театр 100 ёшга тўлди
- Люди, которые меняли мир
- Люди, которые меняли мир
- Биографии известных людей
- Указ Президента Кыргызстана №354 от 14.10.2004 года
- Ош старейший театр республики отметил своё 95-летие
- В Кыргызстане Ошскому узбекскому театру музыкальной драмы 95 лет
- Ошский академический узбекский музыкально-драматический театр имени Бабура 29 ноября отметит своё 95-летие
- В Ошском театре имени Бабура за 95-летний период работы поставлено около 600 спектаклей
- Ўш ўзбек академик театри 95-йиллигини нишонлади
- Театр Кыргызстана в 20-80 годах
- Директор ошского театра: вице-премьер Узбекистана пообещал нам $50 тыс.
- "Барсбек" покажут на международном фестивале
- Из истории старейшего театра страны
- Демонстрация дружбы и сотрудничества
- Коллектив Ошского театра - в Андижане[недоступне посилання з грудня 2021]
- Официальный сайт театра
- Открылся 97-сезон театра
- Гримасы и капризы Обезьяны
- Бабур атындагы Ош Мамлекеттик Академиялык өзбек музыкалуу драма театры
- Люди, которые меняли мир
- "Жайдари келин" чегара оша томоша кўрсатди
- В Оше поставили «Душевные смятения Бабура» с помощью Узбекистана
- Пред юбилейный сезон театра имени Бабура
- Театр имени Бабура: 100 лет на службе у мультикультурализма и полиэтничности
- Газета "Советтик Киргизстан" №203 29.08.1972 г. стр.4
- Документальный фильм студия "Кыргызтелефильм" "Ошский государственный узбекский музыкально-драматический театр имени Бабура"
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya ye sirim perekladom z inshoyi movi Mozhlivo vona stvorena za dopomogoyu mashinnogo perekladu abo perekladachem yakij nedostatno volodiye oboma movami Bud laska dopomozhit polipshiti pereklad berezen 2016 Cya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin berezen 2016 Oshskij Derzhavnij akademichnij uzbeckij muzichno dramatichnij teatr imeni Babura ros Oshskij Gosudarstvennyj akademicheskij uzbekskij muzykalno dramaticheskij teatr imeni Babura uzb Bobur nomli Ўsh Davlat akademik yzbek musikali drama teatri teatr mista Osh najstarishij profesijnij teatr Kirgizstanu drugij najstarishij teatr v Centralnij Aziyi Oshskij Derzhavnij akademichnij uzbeckij muzichno dramatichnij teatr imeni Babura uzb uzb Bobur nomli Ўsh Davlat akademik yzbek musikali drama teatri Oshskij Derzhavnij akademichnij uzbeckij muzichno dramatichnij teatr imeni BaburaOshskij Derzhavnij akademichnij uzbeckij muzichno dramatichnij teatr imeni Babura40 31 59 pn sh 72 47 18 sh d 40 53305555558377193 pn sh 72 788333333360782 sh d 40 53305555558377193 72 788333333360782 Koordinati 40 31 59 pn sh 72 47 18 sh d 40 53305555558377193 pn sh 72 788333333360782 sh d 40 53305555558377193 72 788333333360782 Krayina KirgizstanMisto Osh Kirgizstan Adresa 723500 Kirgizstan misto Osh vulicya Lenina budinok 326Pidporyadkuvannya Ministerstvo kulturi informaciyi ta turizmu Kirgizkoyi RespublikiNazva na chest eponim BaburMistkist 1000 osibTip muzichno dramatichnij teatrStatus Derzhavnij akademichnijZasnovnik Rahmonberdi MadazimovVidkrito 1914Znovu vidkrito 1918Perebudovano 1979Kolishni nazvi Oshskij uzbeckij muzichno dramatichnij teatr imeni KirovaRepertuar nacionalni rosijski ta svitovi dramiKerivnictvo Pershij zasnovnik i hudozhnij kerivnik teatru Rahmonberdi Madazimov Direktor teatru Nabizhon Mamazhonovteatrbabur kgIdentifikatori i posilannyaznachennya ne zadano Oshskij Derzhavnij akademichnij uzbeckij muzichno dramatichnij teatr imeni Babura u VikishovishiIstoriya teatruU 1914 roci pid kerivnictvom Rahmonberdi Madazimova razom z vchitelyami rosijsko tubilnoyi shkoli mista Osh buv zasnovanij teatralnij gurtok U 1918 roci pid kerivnictvom Rahmonberdi Madazimova razom z inshimi osvichenimi diyachami ta vchitelyami Oshskogo povitu Ibrohimom Musaboevim Beknazarov Nazarovim Zhurahonom Zajnobiddinovim Nazirhanom Kamolovim A Saidovim A Eshonhonovim Abdukodirom Ishokovim Isroilzhonom Ismoilovim Zhalil Sobitovim vpershe v Kirgizstani buv zasnovanij samodiyalnij teatralnij gurtok na bazi koncertnoyi brigadi pri Revvoyenradi Turkestanskogo frontu z miscevih musulmanskih aktoriv Pershij hudozhnij kerivnik teatralnoyi trupi Madazimov Rahmonberdi buv pershim zasnovnikom i organizatorom teatralnogo ruhu v Kirgizstani U 1919 roci gurtok sformuvavsya v dramatichnu trupu Cya trupa posluzhila ne tilki rozvitku teatralnogo mistectva a j rozvitku profesijnogo muzichnogo mistectva na pivdni Kirgizstanu U repertuari trupi krim teatralnih postanovok buli chislenni koncertni programi takozh zdijsnyuvalasya obrobka narodnih melodij dlya muzichnogo suprovodu vistav sho spriyalo stanovlennyu muzikantiv profesionaliv Nadali cya trupa stala osnovoyu dlya stvorennya Oshskogo uzbeckogo akademichnogo muzichno dramatichnogo teatru imeni Bobura Teatr imeni Babura v misti Osh ye odnim z najstarishih teatriv v Centralnij Aziyi pislya Tashkentskogo Velikogo teatru imeni Alishera Navoyi Na pochatku svoyeyi diyalnosti teatr pobuvav u vsih rajonah Oshskoyi povitu de staviv spektakli i borovsya z basmachestvom zbroyeyu mistectva i kulturi Na svoyemu vozi razom z rekvizitom teatru nepomitno perevozili zbroyu cherez rajoni de oruduvali bandi basmachiv i takim chinom postachali Chervonu armiyu zbroyeyu i boyepripasami Pri comu rozigruvavsya cilij spektakl Prikrashali viz zbroyu hovali pid kovdrami i tushaki Artist Rahmonberdi Madazimov grimuvavsya pid ishana religijnogo propovidnika Inshi aktori stavali jogo muridi uchen Basmachi pobachivshi ishana ta jogo uchniv z pochestyami dovozili yih do mista Andizhana Postavlena dramatichnoyi trupoyu p yesa Mannona Ujgura Lekar z Turkestanu svogo chasu viklikalo rizke nevdovolennya reakcijnih religijnih diyachiv Tak yak v toj chas u skladi trupi ne bulo zhinok aktris to rol zhinok chudovo vikonuvav Zhurahon Zajnobiddinov Revolyucijni diyachi Baltihodzha Sultanov i Fazilbek Kasimbekov dopomagali vstati na nogi molodomu kolektivu teatralnoyi trupi Vidpovidno do postanovi Radi narodnih komisariv v 1929 roci teatr rozpochav svoyu diyalnist na profesijnij osnovi Postanovka na sceni muzichnoyi drami Kamila Yashina i Muzaffara Muhamedova Gulsara stalo velikoyu podiyeyu U 1929 1931 roki v teatri buli postavleni p yesi K Yashina Lolahon Azhi azhi Vistava Lolahon bagato raziv stavilosya dlya trudyashih Osha Aravana Uzgena Kara Suu Nookat Hodzhaabad Reakcijni elementi organizuvali ryad napadiv na teatralnih pracivnikiv Buli pidgotovleni najmanci yaki povinni buli zloviti i vikoloti ochi Rahmonberdi Madazimovu Tozhihon Hasanova Lajlihon Moidovoj Urinboyu Rahmonovu Dlya bezpeki artistiv do nih buli pristavleni zbrojni ohranniki Teatru nadavali veliku praktichnu dopomogu narodnij artist SRSR Rahim Pirmuhamedov narodni artisti Uzbekistanu Hikmat Latipov 1932 1933 roki ta Kudrat Hodzhayev U 1934 roci kolektiv teatru brav uchast na gastrolyah u mistah Leningrad Moskva Tashkent Repertuar teatru skladali Farhad i Shirin Lejla i Medzhnun ta inshi uzbecki p yesi Vsogo bulo dano 22 koncertu Naprikinci gastrolej artistiv prijnyav pershij sekretar Leningradskogo obkomu partiyi Kirov Sergij Mironovich U 1934 roci teatr takozh brav uchast na gastrolyah u Moskvi Na zaproshennya golovi CVK Uzbeckoyi RSR Yuldasha Ahunbabayeva v 1934 roci kolektiv teatru vzyav uchast u koncerti dlya uchasnikiv zlotu peredovikiv hlopkorobov v Tashkenti Uchasniki zlotu zustrili ovaciyami vistupu spivaka Abdulli tarok Fajzullayeva artistiv Urinboya Rahmonova R Muminovoj T Hasanovoj L Moidovoj K Hamidova G Israilova U 1937 roci pislya smerti S M Kirova teatr buv nazvanij jogo im yam 26 Travnya 4 chervnya 1939 brav uchast u 1 dekadi kirgizkogo mistectva v Moskvi de z grupoyu uchasnikiv zustrichavsya M I Kalinin U 1939 i 1940 rokah teatr brav uchast na gastrolyah u Frunze nini misto Bishkek Pid chas Vitchiznyanoyi vijni artisti teatru viyizhdzhali na front i stavili soldatam patriotichni spektakli 14 25 zhovtnya 1958 teatr brav uchast u drugij dekadi kirgizkogo mistectva i literaturi v Moskvi 20 lyutogo 1961 brav uchast na 1 z yizdi teatralnogo tovaristva Kirgiziyi U 1967 roci teatr buv na gastrolyah v Tadzhikistani Gastroli projshli z velikim uspihom kolektiv buv nagorodzhenij pochesnoyu gramotoyu ministerstva kulturi Tadzhickoyi RSR 11 17 lipnya 1967 brav uchast na Dnyah kulturi i mistectva Kirgiziyi v Moskvi Z 4 po 14 veresnya 1969 brav uchast v dekadi kirgizkoyi literaturi i mistectva v Uzbekistani 2 10 kvitnya 1970 brav uchast na Svyati mistectv narodiv SRSR prisvyachenij 100 littyu V I Lenina 1 10 chervnya 1974 teatr brav uchast u 5 festivali mistectv narodiv SRSR Vesna Ala Too prisvyachenij 50 richchyu Kirgizkoyi RSR i Kompartiyi Kirgizkoyi RSR U 1974 roci teatr brav uchast na gastrolyah v misti Tashkenti Tashkentskim glyadacham buli pokazani chotiri vistavi muzichna drama Sharafa Rashidova Mogutnya hvilya lirichna komediya Dzhuri Mahmudova Krasunya muzichna komediya Kasimaliyev Dzhantosheva Vusata divchina muzichna drama Umarzhona Ismayilova Rustam a takozh velika koncertna programa Teatr buv udostoyenij pochesnoyi gramoti Prezidiyi Verhovnoyi Radi Uzbeckoyi RSR Buli visoko ocineni zigrani roli veduchogo artista teatru Zhurahona Rahmonova Vin Ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi Uzbeckoyi RSR 164 vid 5 lipnya 1974 buv udostoyenij pochesnogo zvannya zasluzhenij artist Uzbeckoyi RSR medal 877 V istoriyi Kirgizstanu tilki dva artisti Zhurahon Rahmonov i Shavkat Dadazhanov buli udostoyeni cogo pochesnogo zvannya Za pidsumkami 1 go pivrichchya 1977 teatr zajnyav pochesne druge misce v socialistichnomu zmaganni sered soyuznih teatriv Teatr buv nagorodzhenij pochesnoyu gramotoyu ta diplomom Urodzhenec Osha zastupnik golovi Yangiyulskogo miskvikonkomu prosiv pershogo sekretarya CK KP Uzbeckoyi RSR Sharafa Rashidova dopomogti i vidiliti koshti dlya budivnictva ta oformlennya novoyi budivli Oshskogo uzbeckogo teatru imeni Kirova U 1979 roci teatr pereyihav v novu budivlyu U 70 80 ti roki teatr trichi posidav druge i tretye misce u Vsesoyuznomu zmaganni teatralno vidovishnih zakladiv SRSR nagorodzhuvavsya pochesnimi gramotami Ministerstva kulturi SRSR Verhovnih Rad Uzbeckoyi i Kirgizkoyi RSR U 1992 roci teatr imeni S M Kirova buv perejmenovanij v uzbeckij muzichno dramatichnij teatr imeni Babura Tvorcheskij kolektiv brav uchast u mizhnarodnomu festivali Shark taronalari v misti Samarkandi i zavoyuvav v nomu prizovi miscya U 1996 roci u zv yazku z 660 richchyam velikogo polkovodcya i derzhavnogo diyacha Amira Temura za tvorom Geroya Uzbekistanu narodnogo poeta A Oripova postavlenij spektakl Sohibkiron Spektakl visoko ocinenij glyadachami i teatralnimi deyatelyami V 1999 tvorchij kolektiv teatru pidgotuvav shedevr svitovoyi dramaturgiyi Makbet U Shekspira Do cogo v regioni Centralnoyi Aziyi zhoden teatr ne staviv cyu vistavu Postanovkoyu vistavi Makbet keruvav Zasluzhenij diyach mistectva Respubliki Uzbekistan Karim Yuldashev V period z 1996 po 2012 rr tvorchij kolektiv teatru postaviv taki spektakli yak Semetej sin Manasa Zh Sadikov Kurmanzhan Datka T Kasimbekov A Abdugafurov Kamchibek S Zhetimishev Zhannatga Jul Shlyah do rayu A Oripov Afandining besh hotin P yat druzhin Afandi I Sadikov Shur Makon Solyana step M Gaparov Sohibkiron 1996 r Tayemnicya ponesena Chingishanom 2002 g Mirzo Ulugbek 2004 g Pisnya pro Baburi 2005 g Slozi Carici 2006 r Vperti stariki Hakimova Nebizhchik beshketnik H Hursandova i ce daleko ne povnij perelik vistav sho uosoblyuyut osnovu repertuaru teatra V 2002 roci za rekomendaciyeyu vidatnogo pismennika Chingiza Ajtmatova v teatri postavlena p yesa kazahskogo dramaturga Muhtara Shahanova Tayemnicya ponesena Chingishanom Cej spektakl staviv rezhiser Karim Yuldashev Z cim spektaklem tvorchij kolektiv vistupiv na gastrolyah po rajonah Sajram i Turkestan Chimkentskoj oblasti Kazahstanu Takozh u ci dni tvorchij kolektiv teatru brav uchast u svyatkuvanni 60 richnogo yuvileyu kazahskogo pismennika M Shahanova V 2002 tvorchij kolektiv teatru uspishno brav uchast u Mizhnarodnomu teatralnomu festivali Mosti porozuminnya cherez teatralne mistectvo v Bishkeku Na comu festivali vin zajnyav prizove misce Kilkom aktoram vrucheni diplomi V 2003 roci u zv yazku z 100 richchyam znamenitogo poeta i pismennika Abdulhamid Chulpan postavlena drama Chulpan za tvorom narodnogo poeta Uzbekistanu Tulana Nizama Uchitivaya velikij vnesok u rozvitok teatralnogo mistectva Kirgizkoyi Respubliki v 2004 roci Oshskoyi uzbeckomu muzichno dramatichnomu teatru imeni Babura buv privlasnenij status Akademichnogo V berezni 2006 roku kolektiv teatru yizdiv na gastroli do Tureckoyi Respubliki Kolektiv vistupiv u mistah Ankara Stambul Antaliya Alaniya Bursa Glyadacham pokazanij koncert klasichnih pisen i tanciv i spektakl Chulpan T Nizama V kvitni 2007 roku z iniciativi Ministerstva kulturi Tadzhikistanu buv organizovanij Mizhnarodnij festival profesijnih teatriv Na comu festivali teatr pokazav vistavu Slozi Carici za tvorom dramaturga S Raeva Tvorchij kolektiv posiv druge mesto Takzhe v 2007 roci tadzhickij rezhiser Barzu Abdurazzakov u spivpraci z tvorchim kolektivom teatru postaviv p yesu Munozhot Spovid tadzhickogo dramaturga Timura Zulfikarova V 2008 zasluzhenij diyach mistectv Turkmenistanu rezhiser Ovlyakuli Huzhakuli postaviv u teatri spektakl Lejli i Medzhnun za poemoyu Alishera Navoyi S 23 po 28 veresnya 2009 teatr vistupav na sceni Derzhavnogo nacionalnogo teatru imeni Chingiza Ajtmatova m Bishkek Glyadachi teplo zustrili koncertnu programu ta postanovki tvorchogo kollektiva Vpervie sered teatriv centralnoaziatskogo regionu teatr praktikuvav pidgotovku vistavi dvoma movami Napriklad v 1974 roci narodna artistka SRSR Darkul Kuyukova na sceni teatru grala rol na kirgizkoyi movoyu Ce vistava Materinske pole za tvorom Chingiza Ajtmatova V naprikinci kvitnya 2010 roku buv postavlenij spektakl Kiyomat Plaha za romanom Chingiza Ajtmatova Fahivci i glyadachi visoko ocinili majsternist artistiv U travni 2010 roku buv postavlenij spektakl dramaturga S Raeva Slozi Carici V kinci 2010 roku kolektiv teatru pidgotuvav vistavu Tuzok Pastka za p yesoyu uzbeckogo dramaturga Nasrulla Kabula Dalee tvorchij kolektiv teatru pracyuvav nad znovu vidnovlenimi spektaklyami Dalekij shlyah do Mekki Slozi Carici Lejli i Medzhnun Stariki beshketniki V 2012 roci zdijsnili postanovku chotiroh novih vistav Carici zmij za p yesoyu inshomu Tursunova Bil bolem ne likuyut B Zhakieva Rozum i Zhadibnist i Podorozh v imperiyu Brehni dramaturga A Abdugafurova V lyutomu 2012 roku tvorchim kolektivom teatru pidgotovleni konferenciya ta koncert prisvyacheni velikim poetam i derzhavnim diyacham Shodu Alisheru Navoyi i Zahriddinu Muhammedu Baburu pid nazvoyu Nazmi va Navoyi Lirika i Melodiya U nomu vzyali uchast tvorcha inteligenciya vikladachi vuziv i shkil mista Osh vidatni diyachi kulturi z m Andizhana Fergani Respubliki Uzbekistan Krim cogo silami artistiv teatru pidgotovlena velika koncertna programa Shash Makom zasnovana na klasichnij muzici Vostoka Tvorcheskaya grupa brala uchast u festivali folklornoyi muziki v misti Stambuli Turechchina de posila prizovi miscya Uspishno provedeni gastroli tvorchogo kolektivu po pivdennim regionam KR Respublikanskij festival dityachih vistav u misti Dzhalal Abadi takozh prinis velicheznu populyarnist kolektivu teatra Na tretomu Mizhnarodnomu festivali vulichnih teatriv Centralno Aziatskogo regionu sho prohodiv u misti Bishkeku z 28 po 31 travnya 2012 r 14 molodih talanovitih artistiv pokazali svoye mistectvo i zajnyali prizovi mesta Za cej chas virosla cila pleyada talanovitih aktoriv rezhiseriv postanovnikiv baletmejsteriv 11 narodnih 30 zasluzhenih artistiv 6 zasluzhenih diyachiv kulturi respubliki Bagato nagorodzheni ordenami i medalyami Pochesnimi gramotami SRSR Uzbeckoyi Kirgizkoyi i Tadzhickoyi respublik Teatr neodnorazovo stavav peremozhcem mizhnarodnih teatralnih festivaliv u m Bishkeku Tashkenti Andizhani Alma Ati Sankt Peterburgi mistah Turechchini Na danij chas v teatri zajnyati tvorchoyu praceyu 4 narodnih 10 zasluzhenih artistiv 2 zasluzhenih diyachiv kulturi KR 7 vidminnikiv kulturi KR Za roki isnuvannya kolektiv postaviv bilsh 400 vistav znovu i znovu zvertayuchis do najpopulyarnishim tvoram uzbeckoyi rosijskoyi tadzhickoyi kirgizkoyi ta svitovoyi klasiki a takozh suchasnoyi dramaturgiyi narodiv mira 29 listopada 2014 v teatri vidbuvsya teatralizovanij koncert prisvyachenij 95 richnogo yuvileyu odnogo z najstarishih teatriv Centralnoyi Aziyi U 2018 roci teatr vidznachatime svij vikovij yuvilej Pam yat artistiv teatruRishennyami miscevih vlastej buli uvichneni pam yat zasnovnikiv teatru shlyahom privlasnennya yihnih imen vulicyam Oshskoyi oblasti Na chest Urinboya Rahmonova bula nazvana vulicya v seli Kizil Kishtak Kara Sujskij rajonu Oshskoyi oblasti Na chest Zhurahona Zajnobiddinova bula nazvana odna z centralnih vulic mista Osh yaka v 2013 roci bula perejmenovana U misti Osh na chest narodnih artistiv Kirgizstanu Roziyahon Muminovoj Nematzhona Nematova i Lajlihon Moidovoj buli nazvani vulici U 1977 roci pislya smerti zasluzhenogo artista respubliki Zhurahona Rahmonova kerivnictvo Oshskogo miskvikonkomu vihodilo z iniciativoyu perejmenuvannya vulici Alebastrova mista Osh na jogo chest Zasnovniki teatruRahmonberdi Madazimov z 1914 roku Beknazarov Nazarov Ibrohim Musaboev Zhurahon Zajnobiddinov Nazirhon Kamolov A Saidov A Eshonhonov Urinboj Rahmonov z 1927 roku Zhurahon Rahmonov z 1937 roku Narodni artisti KirgizstanuAbdulla tarok Fajzullayev Roziyahon Muminova 1940 rik Tozhihon Hasanova 1940 rik Lajlihon Moidova 1953 rik Tursunhon Soliyeva 1974 rik Nematzhon Nematov 1979 rik Tolibzhon Badinov 1988 rik Ojtozhihon Shobdonova 1988 rik Shavkat Dadazhonov Abdurasulzhon Rasul Uraimzhonov 2013 rik Zasluzheni artisti UzbekistanuRahmonov Zhurahon Rahmonberdijovich 5 lipnya 1974 rik Zasluzheni artisti KirgizstanuSarimsok Karimov Tupahon Nurboeva Sharobiddin Tuhtasinov Hoshimzhon Hasanov Kodirzhon Hamidov Ganizhon Butayev Bozorboj Yuldashev Mavlonzhon Kurbonov Yorkinoj Hotamova Minura Rasulzhonova Nigora Rasulzhonova Risolathon Urunova Rezhabboj Tozhiboev Mahmudzhon Rahmatov Bahrom Tuhtamatov Ziyojdin Zhalolov Matlyuba Mavlonova Zhamila Butaboeva 1988 rik Hamidulla Matholikov Alla Askarova Dilorom Soipova Samida HolmatovaGolovni rezhiseriRahmonberdi Madazimov 1914 1932 Bolta Mahmudov Urinboj Rahmonov 1941 1949 Gulomzhon Isroilov Fayina Georgiyivna Litvinskaya Sobirzhon Yuldashev Erkin Murodov Zhuraboj Mahmudov Salohiddin Umarov Mahmudzhon Gulomov Boobek Ibrayev Abdurashid Bojtemirov Ganizhon Holmatov Karimzhon Yuldashev Nabizhon MamazhonovHudozhni kerivnikiRahmonberdi Madazimov 1914 1932 Bolta Mahmudov do 1941 roku Urinboj Rahmonov 1941 1949 Ziyojdin Kamolov 2016 2018 roki Ravshan Tursunov z 2018 rokuDirektora teatruRahmonberdi Madazimov 1914 1932 Solihon Ahmadzhonov Bobohon Ortikov Abdugani Nurboev Salimzhon Yodgorov Fattoh Mansurov Lutfulla Isakov Mahmudzhon Umarov Alihon Zhurayev Nurmamat Soliyev Solizhon Rozikov Muhammadusmon Azizov Abdugani Abdugafurov Komilzhon Vosilov Hoshimzhon Yuldashev Nabizhon Mamazhonov z travnya 2015 roku LiteraturaEnciklopediya Oshskoyi oblasti Akademiya Nauk Kirgizkoyi RSR Rozdil Teatralne zhittya stor 110 1987 rik Nacionalna Enciklopediya Uzbekistanu Akademiya Nauk Respubliki Uzbekistan m Tashkent 2000 2005 roki A Abdugafurov Vidatni sini Osha m Osh 2000 rik A Abdugafurov Akademichnij teatr m Osh 2010 rik Teatralnaya enciklopediya Tom IV Glav red S S Mokulskij P A Markov Moskva Gos nauch izd vo Sov enciklopediya 1965 S 241 1152 s Kirgizskaya Sovetskaya Socialisticheskaya Respublika enciklopediya glav red Oruzbaeva B O Institut istorii AN Kirg SSR Frunze Glav red Kirgizskoj sov enciklopedii 1982 S 432 443 488 s Enciklopediya Oshskoj oblasti Razdel Teatralnaya zhizn gl red Oruzbaeva B O Akademiya Nauk Kirgizskoj SSR Frunze Bishkek Glav red Kirgizskoj sov enciklopedii 1987 S 109 111 445 s BBK 92ya2 rus Nacionalnaya enciklopediya Uzbekistana Gosudarstvennoe nauchnoe izdatelstvo Ўzbekiston millij enciklopediyasi Akademii nauk Respubliki Uzbekistan Tashkent Gosudarstvennoe nauchnoe izdatelstvo Ўzbekiston millij enciklopediyasi 2000 2006 S 219 bukva Ў uzb Nacionalnaya enciklopediya Kyrgyzstan 5 tom gl red Asanov Ү A Centr Gosudarstvennogo yazyka i enciklopedii Nacionalnoj akademii nauk Kirgizskoj Respubliki Bishkek Centr Gosudarstvennogo yazyka i enciklopedii 2014 S 763 ISBN 978 9967 14 111 7 kirg Kniga Ginnesa Kyrgyzstana Y Kadyrov Centr Gosudarstvennogo yazyka i enciklopedii Nacionalnoj akademii nauk Kirgizskoj Respubliki Bishkek Centr Gosudarstvennogo yazyka i enciklopedii 2008 S 94 216 s ISBN 978 9967 14 059 2 kirg Kyrgyzstan enciklopediya glav red O Ibraimov Centr Gos yazyka i enciklopedii AN KR Frunze Centr Gos yazyka i enciklopedii 2001 S 485 520 546 s Iskusstvo sovetskoj Kirgizii Moskva Leningrad Gosudarstvennoe izdatelstvo Iskusstvo 1939 S 41 42 44 173 s Mat ly k dekade kirg iskusstva v Moskve 1939 g Kirgizskij teatr ocherk istorii Lvov N I Moskva Iskusstvo 1953 S 129 227 s Kulturnoe stroitelstvo v Kirgizii ch 1 1930 1941 gg Narodnoe obrazovanie Kanimetov A K Institut istorii AN Kirg SSR Frunze Kirgizskoe gosudarstvennoe izdatelstvo 1957 S 18 47 Iskusstvo Kirgizskoj SSR Novichenko E I Salnikova O I Frunze 1958 S 40 70 142 s Roziyahon Muminova Dekada kirgizskogo iskusstva i literatury v Moskve F A Litvinskaya Frunze Kirgizgosizdat 1958 16 s il 20 sm Tadzhihon Hasanova Nar artistka Kirgiz SSR F A Litvinskaya Frunze Kirgizgosizdat 1958 20 s il 20 sm Voprosy kommunisticheskogo vospitaniya Glav red Altmyshbaev A A Institut filosofiya i prava AN Kirg SSR Frunze Izd vo Akademii nauk Kirgizskoj SSR 1963 S 86 98 99 s Naciya i nacionalnye otnosheniya Glav red Altmyshbaev A A Institut filosofiya i prava AN Kirg SSR Frunze Ilim 1966 S 91 92 142 s Kirgizskaya SSR v godu ukazatel literatury Gosudarstvennaya respublikanskaya biblioteka Kirgizskoj SSR im N G Chernyshevskogo Frunze Biblioteka 1966 S 467 468 Istoriya Kirgizskoj SSR Glav red Dzhamgerchinov B D Institut istorii AN Kirg SSR Frunze Kyrgyzstan 1968 S 64 708 s UDK 9 S54 Bibliografiya Kirgizii Tom 4 Vypusk 6 Zh L Amitin Shapiro Frunze Kirgizstan 1970 S 177 Istoriya sovetskogo dramaticheskogo teatra Tom 6 Moskov Institut istorii iskusstv Moskva Nauka 1971 S 324 326 Istoriya kirgizskogo iskusstva Saliev A A Institut filosofii i prava AN Kirg SSR Frunze Ilim 1971 S 76 108 407 s Istoriya sovetskogo krestyanstva Kirgizstana Sherstobitov V P Institut istorii AN Kirg SSR Frunze Ilim 1972 S 156 522 610 s Voprosy istorii Kommunisticheskoj partii Kirgizii tom 11 Institut istorii partii pri CK KP Kirgizii Frunze Kyrgyzstan 1975 S 251 Puteshestvie po Yuzhnoj Kirgizii Kartavov M M Isaev A Frunze Kyrgyzstan 1978 S 21 45 s Vtoroj Vsesoyuznyj festival dramaturgii i teatralnogo iskusstva narodov SSSR sbornik spravochnyh i bibliograficheskih materialov Gosudarstvennaya centralnaya teatralnaya biblioteka Upravlenie teatrov Russiya Moskva Gos centr teatralnaya biblioteka 1979 S 10 80 s Kulturnoe stroitelstvo v Kirgizskoj SSR v gody dovoennyh pyatiletok Daniyarov S S Institut istorii AN Kirg SSR Frunze Izd vo Ilim 1980 S 243 281 s Oshskij uzbekskij muzykalnyj dramaticheskij teatr A Abdugafurov Frunze Kyrgyzstan 1980 59 s 21 sm BBK 85 4 uzb rus i kirg Gody i roli Tvorch portr nar artistki Kirg SSR T Salievoj F A Litvinskaya Frunze Kyrgyzstan 1981 76 s 4 l il 16 sm Narodnoe dvizhenie v irrigacionnom stroitelstve Kirgizii 1939 1941 gg Budyanskij D M Bishkek Ilim 1991 S 130 164 s Epos Manas i epicheskoe nasledie narodov mira Askarov T A Kojchuev T K Bishkek Kyrgyzstan 1995 S 192 207 s Istoriya milicii Kyrgyzstana tom 1 Asanaliev T A Bishkekskaya vysshaya shkola milicii MVD KR Bishkek 1996 S 100 101 rus Vidnye synovya Osha A Abdugafurov Osh Oshskaya oblastnaya tipografiya 2000 176 s uzb i rus Socialnye tendencii Kyrgyzskoj Respubliki 1999 2003 2001 2005 Abdykalykov O Bishkek Nacionalnyj statkomitet 2007 S 136 Oshskij akademicheskij teatr A Abdugafurov Osh Aziya Print 2010 52 s uzb Vo imya procvetaniya Kyrgyzstana Enciklopedicheskoe izdanie o vydayushihsya uzbekah Kyrgyzstana Pod ruk Zhuraeva B Zh Abdugafurov A Rahmanov D D i dr Osh Rizvan 2017 S 27 32 287 309 336 s ISBN 978 9967 18 344 5 UDK 351 354 BBK 66 3 2Ki uzb rus i kirg Problematika poeticheskogo slova v kyrgyzskom zarubezhe Sabirova V K Sarybaeva G Ernazarova G B Osh OshGU 2018 S 3 rus PrimitkiPosilannyaSpektakl Barsbek budet predstavlyat Kyrgyzstan na mezhdunarodnom festivale v Turcii Aktyorskaya dinastiya Oni stoyali u istokov 27 marta Vsemirnyj den teatra Starejshemu teatru Kyrgyzstana 100 let Markazij Osiyodagi eng keksa professional teatr 100 yoshga tyldi Lyudi kotorye menyali mir Lyudi kotorye menyali mir Biografii izvestnyh lyudej Ukaz Prezidenta Kyrgyzstana 354 ot 14 10 2004 goda Osh starejshij teatr respubliki otmetil svoyo 95 letie V Kyrgyzstane Oshskomu uzbekskomu teatru muzykalnoj dramy 95 let Oshskij akademicheskij uzbekskij muzykalno dramaticheskij teatr imeni Babura 29 noyabrya otmetit svoyo 95 letie V Oshskom teatre imeni Babura za 95 letnij period raboty postavleno okolo 600 spektaklej Ўsh yzbek akademik teatri 95 jilligini nishonladi Teatr Kyrgyzstana v 20 80 godah Direktor oshskogo teatra vice premer Uzbekistana poobeshal nam 50 tys Barsbek pokazhut na mezhdunarodnom festivale Iz istorii starejshego teatra strany Demonstraciya druzhby i sotrudnichestva Kollektiv Oshskogo teatra v Andizhane nedostupne posilannya z grudnya 2021 Oficialnyj sajt teatra Otkrylsya 97 sezon teatra Grimasy i kaprizy Obezyany Babur atyndagy Osh Mamlekettik Akademiyalyk ozbek muzykaluu drama teatry Lyudi kotorye menyali mir Zhajdari kelin chegara osha tomosha kyrsatdi V Oshe postavili Dushevnye smyateniya Babura s pomoshyu Uzbekistana Pred yubilejnyj sezon teatra imeni Babura Teatr imeni Babura 100 let na sluzhbe u multikulturalizma i polietnichnosti Gazeta Sovettik Kirgizstan 203 29 08 1972 g str 4 Dokumentalnyj film studiya Kyrgyztelefilm Oshskij gosudarstvennyj uzbekskij muzykalno dramaticheskij teatr imeni Babura