Марі́йка Підгіря́нка (ім'я при народженні Марія Омелянівна Ленерт, в шлюбі — Домбровська; 29 березня 1881, с. Білі Ослави Надвірнянського повіту Станиславівського воєводства — 18 травня 1963, смт Рудне біля Львова, похована у Львові на Личаківському цвинтарі) — відома галичанка, українська поетеса та освітянка.
Марійка Підгірянка | ||||
---|---|---|---|---|
Марія Омелянівна Ленерт | ||||
![]() Марійка Підгірянка | ||||
Ім'я при народженні | Марія Омелянівна Ленерт | |||
Псевдонім | Марійка Підгірянка | |||
Народилася | 29 березня 1881 с. Білі Ослави | |||
Померла | 18 травня 1963 (82 роки) смт Рудне | |||
Поховання | Личаківський цвинтар[1] | |||
Громадянство | | |||
Діяльність | поетеса, педагог | |||
Мова творів | українська | |||
Роки активності | 1904-1963 | |||
У шлюбі з | Августин Домбровський | |||
Діти | Маркіян, Роман, Дарія, Остап | |||
Сайт: pidhirianka.ho.ua | ||||
| ||||
| ||||
|
Життєпис
Народилася Марія Ленерт в сім'ї лісничого в селі Білі Ослави, нині Надвірнянського району Івано-Франківської області. По матері вона була українкою, а по татові — німкеня. У Марії рано пробудився потяг до літератури, поезії. У 13 років пробує свої поетичні сили. 1900 року екстерном успішно склала іспити в учительській семінарії у Львові. Отримала диплом на право вчителювати в школі. Відтоді 40 років віддала шкільній роботі в селах Прикарпаття і Закарпаття та десятки років літературній діяльності.
Друкувати вірші Марійка Підгірянка почала з 1904 року в періодичних виданнях. Перша збірка поезій «Відгуки душі» вийшла в 1908 році.
1904 року в селі Рудне, де працювала, познайомилась з учителем місцевої школи Августином Домбровським, майбутнім педагогом, громадським діячем, послом до УНРади. 1905 року взяла з ним шлюб і народила чотирьох дітей: сина Остапа — викладача французької мови в Львівському університеті ім. Франка, кандидата філологічних наук; Романа — перекладача з німецької, працівника газети «Шлях перемоги» у Мюнхені; Маркіяна — українського громадського діяча Австралії, інженера-електрика, автора «Підручника шофера»; дочку Дарію — викладачку української мови й літератури шкіл Галичини.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUzTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ09TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VWWxSREVsT1RZbFJEQWxRalFsUkRBbFFqTWxSREVsT1RZbFJERWxPREFsUkRFbE9FWWxSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQXVMbXB3Wnk4eU5UQndlQzBsUkRBbE9VTWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWprbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRsR0pVUXhKVGsySlVRd0pVSTBKVVF3SlVJekpVUXhKVGsySlVReEpUZ3dKVVF4SlRoR0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd0xpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Працюючи з чоловіком учителями, змушені були неодноразово переїжджати з дітьми з місця на місце, проживали часто у шкільних приміщеннях. У 1919—1928 працювали на Закарпатті в тодішній Чехословаччині, де в селах Зарічево і Порошково Перечинського повіту та Довгому Іршавського повіту навчали дітей української грамоти, провадили у краї українську патріотичну роботу.
Похована на полі № 5 Личаківського цвинтаря у м. Львів.
Творчість
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV4TDFOMmIySnZaR0ZmWTJocGJHUnlaVzVmWW05dmEzTmZNVGt6TjE4eU1UQXVjRzVuTHpJMU1IQjRMVk4yYjJKdlpHRmZZMmhwYkdSeVpXNWZZbTl2YTNOZk1Ua3pOMTh5TVRBdWNHNW4ucG5n.png)
Більшість творів поетеса написала для дітей і про дітей. Основні мотиви віршів Марійки Підгірянки до 1939 року — мрії про краще майбутнє народу, оспівування краси рідного краю, природи Карпат. Авторка щедро використовує фольклорні мотиви, її вірші ніжні і легкі, часто нагадують українські народні пісні («Співанки», «Вечір», «Що роблю я, що я дію»). Працювала Марійка Підгірянка і в жанрі поеми.
Досить своєрідною є поема «Мати-страдниця», написана 1919 року. Події твору — одна зі сторінок життя західноукраїнських вигнанців під час Першої світової війни, коли тисячі галичан померло в концентраційних таборах від голоду та епідемій. Композиційним обрамленням поеми є «Вступ» і своєрідний епілог. Сповідь страдниці становлять 12 пісень, поданих у вигляді голосінь.
У радянські часи за життя Марійки Підгірянки її книги не видавалися, окремі вірші з'являлися лише в журналах. Потім у видавництвах Львова та Києва вийшли друком маленькі збірки для дітей: «Безкінечні казочки», «Грай, бджілко», «Ростіть великі», «Школярики йдуть».
У 1962 вірші авторки увійшли до колективної збірки «Гірські квіти», що вийшла друком в Ужгороді.
За роки незалежності побачили світ у видавництвах Києва, Ужгорода, Коломиї, Івано-Франківська книжки «Розповім вам казку, байку» [ 6 квітня 2013 у Wayback Machine.], «Гарний Мурко мій маленький», «Безкінечні казочки», «Зіллюся з серцем народу», «Краю мій, рідний», «Учись, маленький», «Три віночки», «Мелодії дитинства», «Мати-страдниця».
2009 року син поетеси Маркіян Домбровський профінансував видання найповніше зібрання творів Марійки Підгірянки великим томом «Для Вкраїни вірно жиймо» (Івано-Франківськ: Нова Зоря, 2009).
Окремі твори
Казки
![]() | |
---|---|
![]() | 1. Марійка Підгірянка «Співанка про місяці», канал «Слово: аудіобібліотека української літературної» на YouTube, 6 серпня 2023. |
- . Дерево Казок. Архів оригіналу за 20 вересня 2020. Процитовано 6 серпня 2023.
- . Дерево Казок. Архів оригіналу за 18 вересня 2020. Процитовано 6 серпня 2023.
- . Дерево Казок. Архів оригіналу за 22 жовтня 2020. Процитовано 6 серпня 2023.
Вшанування пам'яті
Музеї
- У місті Тлумач, що на Івано-Франківщині від 1991 року діє Музей-кімната Марійки Підгірянки.
- На батьківщині поетеси, у селі Білі Ослави від 1996 року діє музей Марійки Підгірянки, яким опікується науковий працівник музею, лауреат премії її імені Василь Левицький.
Пам'ятники, меморіальні таблиці
- 13 липня 2014 року було урочисто відкрито й освячено перший у світі пам'ятник Марійці Підгірянці на її батьківщині в селі Білі Ослави (скульптор, член Національної спілки художників України Володимир Довбенюк).
- На будинку Уторопської середньої школи 21 квітня 1991 року встановлено меморіальну таблицю на честь письменниці.
- На будинку загальноосвітньоЇ школи с. Ворона Коломийського району встановлено меморіальну дошку на честь письменниці.
- На будинку школи с. Антонівка Тлумацького району встановлено меморіальну дошку на честь письменниці.
- У Зелений вівторок (21 червня 2016), який у Білих Ославах традиційно величають «Днем Марійки Підгірянки», з нагоди 135-річчя від дня її народження відкрили меморіальну дошку народній учительці та поетесі..
- На будинку у селищі Рудне біля Львова по вул. Грушевського, де Марійка Підгірянка мешкала останні роки свого життя, встановлена меморіальна таблиця.
- В 1990 році у с. Зарічево на будівлі музею освіти їй встановлено меморіальну дошку.
- 7 травня 1991 року Марію Підгірянку занесено до Книги Пам’яті, заснованої товариством "Просвіта" в Ужгороді.
Театри, премії
- Ім'я Марійки Підгірянки від 1991 року носить Івано-Франківський театр ляльок.
- Івано-Франківське обласне товариство української мови ім. Тараса Шевченка «Просвіта» у 1991 році заснувало премію імені Марічки Підгірянки в галузі літератури і мистецтва.
- У Косівському районі 1993 року засновано премію імені Марічки Підгірянки для освітян/ок району.
- На честь Марічки Підгірянки названий 22-ий курінь УПЮ,.
Вулиці, сквери, парки
Ім'ям Марійки Підгірянки названі вулиці у багатьох містах і селах Західної України, зокрема, у Івано-Франківську, Коломиї, Кийданцях, Надвірній, Калуші, Тисмениці, Перечині, Хусті, Ужгороді, Ланчині, Косові, Тлумачі, Зимній Воді, Рудному, Вікнянах, Сімері тощо.
Педагогічна діяльність
Школу і дітей поетеса любила над усе, їм присвятила своє життя — понад сорок років пропрацювала Марія Омелянівна на ниві народної освіти. У своїй педагогічній діяльності вона вдало використовувала свій поетичний талант та художнє слово — її щирі мелодійні вірші допомагали учням краще запам'ятовувати букви та засвоювати арифметичні дії. Працюючи вчителькою, займалася великою громадсько-політичною діяльністю, активно спілкувалася з місцевими селянами.
1900
Екстерном закінчила жіночу вчительську семінарію у Львові, здобула омріяний фах вчителя й одержала призначення в Уторопську школу (Косівський район, Івано-Франківська область).
Працюючи з вересня 1900 року вчителькою Уторопської двокласної народної школи, Марія Ленерт впроваджувала в шкільну практику дещо нове. Уроки проводила з восьмої до дванадцятої та з другої до четвертої години. Вранці — з учнями третього-четвертого року навчання: обидвома річниками одночасно. Заняття тривало шістдесят хвилин. Цю годину ділили на дві півгодини: письмові і усні. Коли третій річник займався голосно (усно), то четвертий у той час виконував письмові завдання і навпаки. Вона брала зошити учнів додому, перевіряла їх і виставляла оцінки, чого раніше у цій школі ніхто не практикував, її вихованці уважніше і старанніше виконували письмові завдання, — пише Михайло Мочульський. — На пополудневе заняття був призначений перший рік навчання. Як радили педагоги-практики школи вправ, у перші тижні треба працювати над пробудженням свідомого слуху, щоб зір і слух взаємодоповнювалися. Ці методичні поради вона враховувала: використовувала кольорову крейду, малюючи на дошці квіти, тварин. У Львові купила собі дві пачки таких крейд, щоб мати у запасі. Малюнки не лише викликали радість у дітей, але й сприяли посиленню уваги. Часто на уроці придумувала до них коротенькі віршики — і діти вмить запам'ятовували їх. Відвідування уроків у класі значно поліпшилося, поведінка — теж.
У 1902 році роботу Уторопської школи перевіряв повітовий інспектор Шлемкевич. Він звернув увагу на успіхи молодої вчительки, зробив запис у повізитаційному протоколі".
1916—1918
Марія Домбровська працювала учителькою на шкільних курсах для українських біженців шкільного віку, тут вчителювала разом з письменником і видавцем Богданом Заклинським (1986—1946 рр., учитель народних шкіл на Галичині та Закарпатті, дитячий письменник, автор шкільних підручників «Читанка для волинських дітей» (1918 р.) «Букварева читанка» (1919 р.), «Веснянка» (1919 р.)
1919—1928
На Закарпатті у трьох селах — Зарічево і Порошкове Перечинського та Довгому Іршавського повіту — навчала дітей української грамоти. Разом із чоловіком Августином Марія Омелянівна проводила велику патріотичну роботу за що чеські власті прогнали її з посади вчительки (про цей випадок писав часопис «Наша земля» у восьмому номері за 1927 рік). Довелося заробляти на шматок хліба даючи у селі Довгому приватні уроки онукам Івана Франка — Тарасові й Миронові, дітям його дочки Ганни Франко-Ключко .
1929
Разом з сестрою чоловіка очолила сільську школу в Антонівці (Тлумацький район Івано-Франківської області). На школі висить меморіальна дошка на її честь. За спогадами одного з її учнів, Стефана Терлецького, обидві жінки разом викладали більш ніж ста дітям. Основною дисципліною мала бути польська, але викладання української мови та літератури також було дозволено. Терлецький згадує, як його вчителька прищеплювала йому та іншим учням і ученицям свою величезну любов до української культури. Підгірянка, в свою чергу, натхненна класом написала вірш «Гомін» (1934).
1937
Марія Домбровська стала директором чотирикласної школи в селі Братишів Тлумацького повіту (Тлумацький район Івано-Франківської області). Взяла участь у конкурсі поезії, яку проводило Товариство взаємної помочі вчителів. Вірш «Складаємо присягу», музику до якого написав композитор Станіслав Людкевич, невдовзі став вчительським гімном, відзначений першою премією в розмірі 150 злотих, а вірш «Хай неволя тьми зникає» здобув друге місце з грошовою винагородою 100 злотих .
1940
В селі Нижеві Тлумацького повіту з поетесою стався нещасний випадок. Через отримані важкі травми вона змушена була назавжди покинути вчительську працю, якій віддала чотири десятиліття.
1941
Педагогічне подружжя Домбровських видає в м. Станіславі (Івано-Франківськ) Буквар для українських шкіл.
Примітки
- Степанович К. Л. Личаківський некрополь — 2006. — С. 157. —
- . Архів оригіналу за 3 лютого 2011. Процитовано 5 грудня 2010.
- . Архів оригіналу за 4 серпня 2016. Процитовано 10 червня 2016.
- Тамара Лейбюк-Поварчук, Василь Левицький. Освячено іменем Марійки Підгірянки // Народна Воля. — 2016. — 8 лип.
- Висіцька, Таміла (2004). Жіночі постаті в історії Закарпаття (українська) . Ужгород: Видавництво В. Падяка. с. 404. ISBN .
- . Архів оригіналу за 24 листопада 2016. Процитовано 23 листопада 2016.
- . Архів оригіналу за 24 листопада 2016. Процитовано 23 листопада 2016.
Посилання
- Підгірянка Марійка // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 5 : Пе—С. — С. 128-129.
- Підгірянка Марія // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1963. — Т. 6, кн. XI : Літери Пере — По. — С. 1376. — 1000 екз.
- Сайт про Марійку Підгірянку [ 24 грудня 2008 у Wayback Machine.]
- Біографія, огляд творчості [ 31 травня 2008 у Wayback Machine.]
- У поетичному світі Марійки Підгірянки (до 130-річчя від дня народження) [ 22 лютого 2014 у Wayback Machine.]
- Книш У. Вона розуміла мову сивого лісу [ 10 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Гуцульський край.
- Марійка Підгірянка. Дитячі вірші [ 29 листопада 2014 у Wayback Machine.]
- Д. Макогон. Невідомий лист Д. Макогона до Марійки Підгірянки // Радянське літературознавство. — 1972. — № 6. — С. 71–72.[недоступне посилання з липня 2019]
- Підгірянка М. Відгуки душі : поезії / Марійка Підгірянка. — У Львові : Накладом Т-ва ”Взаїмна Поміч гал. і буков. учителів(-ьок)” — 53 с. [ 3 жовтня 2018 у Wayback Machine.]
- Підгорянка М. Збірничок віршів для дітей / Марійка Підгорянка. — Ужгород : б. в., 1926. – 31 с. [ 21 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Підгірянка М. Мати-страдниця : поема / М. Підгірянка. — Винипег : Накладом Орг. українок Канади, 1945. — 30 с. : іл. [ 14 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Казки Марійки Підгірянки [ 26 вересня 2020 у Wayback Machine.] на проєкті
- Марійка Підгірянка – видатна галицька поетеса, на честь якої у Франківську названа вулиця // frankivchanka.info
- Твори для дітей Марійки Підгірянки в бібліотеці TOU
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mari jka Pidgirya nka im ya pri narodzhenni Mariya Omelyanivna Lenert v shlyubi Dombrovska 29 bereznya 1881 18810329 s Bili Oslavi Nadvirnyanskogo povitu Stanislavivskogo voyevodstva 18 travnya 1963 smt Rudne bilya Lvova pohovana u Lvovi na Lichakivskomu cvintari vidoma galichanka ukrayinska poetesa ta osvityanka Marijka PidgiryankaMariya Omelyanivna LenertMarijka PidgiryankaIm ya pri narodzhenni Mariya Omelyanivna LenertPsevdonim Marijka PidgiryankaNarodilasya 29 bereznya 1881 1881 03 29 s Bili OslaviPomerla 18 travnya 1963 1963 05 18 82 roki smt RudnePohovannya Lichakivskij cvintar 1 Gromadyanstvo Avstro Ugorshina ZUNR Polsha SRSRDiyalnist poetesa pedagogMova tvoriv ukrayinskaRoki aktivnosti 1904 1963U shlyubi z Avgustin DombrovskijDiti Markiyan Roman Dariya OstapSajt pidhirianka ho ua Marijka Pidgiryanka u Vikishovishi Roboti u VikidzherelahZhittyepisNarodilasya Mariya Lenert v sim yi lisnichogo v seli Bili Oslavi nini Nadvirnyanskogo rajonu Ivano Frankivskoyi oblasti Po materi vona bula ukrayinkoyu a po tatovi nimkenya U Mariyi rano probudivsya potyag do literaturi poeziyi U 13 rokiv probuye svoyi poetichni sili 1900 roku eksternom uspishno sklala ispiti v uchitelskij seminariyi u Lvovi Otrimala diplom na pravo vchitelyuvati v shkoli Vidtodi 40 rokiv viddala shkilnij roboti v selah Prikarpattya i Zakarpattya ta desyatki rokiv literaturnij diyalnosti Drukuvati virshi Marijka Pidgiryanka pochala z 1904 roku v periodichnih vidannyah Persha zbirka poezij Vidguki dushi vijshla v 1908 roci 1904 roku v seli Rudne de pracyuvala poznajomilas z uchitelem miscevoyi shkoli Avgustinom Dombrovskim majbutnim pedagogom gromadskim diyachem poslom do UNRadi 1905 roku vzyala z nim shlyub i narodila chotiroh ditej sina Ostapa vikladacha francuzkoyi movi v Lvivskomu universiteti im Franka kandidata filologichnih nauk Romana perekladacha z nimeckoyi pracivnika gazeti Shlyah peremogi u Myunheni Markiyana ukrayinskogo gromadskogo diyacha Avstraliyi inzhenera elektrika avtora Pidruchnika shofera dochku Dariyu vikladachku ukrayinskoyi movi j literaturi shkil Galichini Nagrobok na mogili poetesi Mariyi Pidgiryanki Pracyuyuchi z cholovikom uchitelyami zmusheni buli neodnorazovo pereyizhdzhati z ditmi z miscya na misce prozhivali chasto u shkilnih primishennyah U 1919 1928 pracyuvali na Zakarpatti v todishnij Chehoslovachchini de v selah Zarichevo i Poroshkovo Perechinskogo povitu ta Dovgomu Irshavskogo povitu navchali ditej ukrayinskoyi gramoti provadili u krayi ukrayinsku patriotichnu robotu Pohovana na poli 5 Lichakivskogo cvintarya u m Lviv TvorchistReklama knizhok dlya ditej ukrayinska shodenna gazeta Svoboda SShA 210 10 veresnya 1937 roku Bilshist tvoriv poetesa napisala dlya ditej i pro ditej Osnovni motivi virshiv Marijki Pidgiryanki do 1939 roku mriyi pro krashe majbutnye narodu ospivuvannya krasi ridnogo krayu prirodi Karpat Avtorka shedro vikoristovuye folklorni motivi yiyi virshi nizhni i legki chasto nagaduyut ukrayinski narodni pisni Spivanki Vechir Sho roblyu ya sho ya diyu Pracyuvala Marijka Pidgiryanka i v zhanri poemi Dosit svoyeridnoyu ye poema Mati stradnicya napisana 1919 roku Podiyi tvoru odna zi storinok zhittya zahidnoukrayinskih vignanciv pid chas Pershoyi svitovoyi vijni koli tisyachi galichan pomerlo v koncentracijnih taborah vid golodu ta epidemij Kompozicijnim obramlennyam poemi ye Vstup i svoyeridnij epilog Spovid stradnici stanovlyat 12 pisen podanih u viglyadi golosin U radyanski chasi za zhittya Marijki Pidgiryanki yiyi knigi ne vidavalisya okremi virshi z yavlyalisya lishe v zhurnalah Potim u vidavnictvah Lvova ta Kiyeva vijshli drukom malenki zbirki dlya ditej Bezkinechni kazochki Graj bdzhilko Rostit veliki Shkolyariki jdut U 1962 virshi avtorki uvijshli do kolektivnoyi zbirki Girski kviti sho vijshla drukom v Uzhgorodi Za roki nezalezhnosti pobachili svit u vidavnictvah Kiyeva Uzhgoroda Kolomiyi Ivano Frankivska knizhki Rozpovim vam kazku bajku 6 kvitnya 2013 u Wayback Machine Garnij Murko mij malenkij Bezkinechni kazochki Zillyusya z sercem narodu Krayu mij ridnij Uchis malenkij Tri vinochki Melodiyi ditinstva Mati stradnicya 2009 roku sin poetesi Markiyan Dombrovskij profinansuvav vidannya najpovnishe zibrannya tvoriv Marijki Pidgiryanki velikim tomom Dlya Vkrayini virno zhijmo Ivano Frankivsk Nova Zorya 2009 Okremi tvoriKazki Zovnishni videofajli1 Marijka Pidgiryanka Spivanka pro misyaci kanal Slovo audiobiblioteka ukrayinskoyi literaturnoyi na YouTube 6 serpnya 2023 Derevo Kazok Arhiv originalu za 20 veresnya 2020 Procitovano 6 serpnya 2023 Derevo Kazok Arhiv originalu za 18 veresnya 2020 Procitovano 6 serpnya 2023 Derevo Kazok Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2020 Procitovano 6 serpnya 2023 Vshanuvannya pam yatiMuzeyi U misti Tlumach sho na Ivano Frankivshini vid 1991 roku diye Muzej kimnata Marijki Pidgiryanki Na batkivshini poetesi u seli Bili Oslavi vid 1996 roku diye muzej Marijki Pidgiryanki yakim opikuyetsya naukovij pracivnik muzeyu laureat premiyi yiyi imeni Vasil Levickij Pam yatniki memorialni tablici 13 lipnya 2014 roku bulo urochisto vidkrito j osvyacheno pershij u sviti pam yatnik Marijci Pidgiryanci na yiyi batkivshini v seli Bili Oslavi skulptor chlen Nacionalnoyi spilki hudozhnikiv Ukrayini Volodimir Dovbenyuk Na budinku Utoropskoyi serednoyi shkoli 21 kvitnya 1991 roku vstanovleno memorialnu tablicyu na chest pismennici Na budinku zagalnoosvitnoYi shkoli s Vorona Kolomijskogo rajonu vstanovleno memorialnu doshku na chest pismennici Na budinku shkoli s Antonivka Tlumackogo rajonu vstanovleno memorialnu doshku na chest pismennici U Zelenij vivtorok 21 chervnya 2016 yakij u Bilih Oslavah tradicijno velichayut Dnem Marijki Pidgiryanki z nagodi 135 richchya vid dnya yiyi narodzhennya vidkrili memorialnu doshku narodnij uchitelci ta poetesi Na budinku u selishi Rudne bilya Lvova po vul Grushevskogo de Marijka Pidgiryanka meshkala ostanni roki svogo zhittya vstanovlena memorialna tablicya V 1990 roci u s Zarichevo na budivli muzeyu osviti yij vstanovleno memorialnu doshku 7 travnya 1991 roku Mariyu Pidgiryanku zaneseno do Knigi Pam yati zasnovanoyi tovaristvom Prosvita v Uzhgorodi Teatri premiyi Im ya Marijki Pidgiryanki vid 1991 roku nosit Ivano Frankivskij teatr lyalok Ivano Frankivske oblasne tovaristvo ukrayinskoyi movi im Tarasa Shevchenka Prosvita u 1991 roci zasnuvalo premiyu imeni Marichki Pidgiryanki v galuzi literaturi i mistectva U Kosivskomu rajoni 1993 roku zasnovano premiyu imeni Marichki Pidgiryanki dlya osvityan ok rajonu Na chest Marichki Pidgiryanki nazvanij 22 ij kurin UPYu Vulici skveri parki Im yam Marijki Pidgiryanki nazvani vulici u bagatoh mistah i selah Zahidnoyi Ukrayini zokrema u Ivano Frankivsku Kolomiyi Kijdancyah Nadvirnij Kalushi Tismenici Perechini Husti Uzhgorodi Lanchini Kosovi Tlumachi Zimnij Vodi Rudnomu Viknyanah Simeri tosho Pedagogichna diyalnistShkolu i ditej poetesa lyubila nad use yim prisvyatila svoye zhittya ponad sorok rokiv propracyuvala Mariya Omelyanivna na nivi narodnoyi osviti U svoyij pedagogichnij diyalnosti vona vdalo vikoristovuvala svij poetichnij talant ta hudozhnye slovo yiyi shiri melodijni virshi dopomagali uchnyam krashe zapam yatovuvati bukvi ta zasvoyuvati arifmetichni diyi Pracyuyuchi vchitelkoyu zajmalasya velikoyu gromadsko politichnoyu diyalnistyu aktivno spilkuvalasya z miscevimi selyanami 1900 Eksternom zakinchila zhinochu vchitelsku seminariyu u Lvovi zdobula omriyanij fah vchitelya j oderzhala priznachennya v Utoropsku shkolu Kosivskij rajon Ivano Frankivska oblast Pracyuyuchi z veresnya 1900 roku vchitelkoyu Utoropskoyi dvoklasnoyi narodnoyi shkoli Mariya Lenert vprovadzhuvala v shkilnu praktiku desho nove Uroki provodila z vosmoyi do dvanadcyatoyi ta z drugoyi do chetvertoyi godini Vranci z uchnyami tretogo chetvertogo roku navchannya obidvoma richnikami odnochasno Zanyattya trivalo shistdesyat hvilin Cyu godinu dilili na dvi pivgodini pismovi i usni Koli tretij richnik zajmavsya golosno usno to chetvertij u toj chas vikonuvav pismovi zavdannya i navpaki Vona brala zoshiti uchniv dodomu pereviryala yih i vistavlyala ocinki chogo ranishe u cij shkoli nihto ne praktikuvav yiyi vihovanci uvazhnishe i starannishe vikonuvali pismovi zavdannya pishe Mihajlo Mochulskij Na popoludneve zanyattya buv priznachenij pershij rik navchannya Yak radili pedagogi praktiki shkoli vprav u pershi tizhni treba pracyuvati nad probudzhennyam svidomogo sluhu shob zir i sluh vzayemodopovnyuvalisya Ci metodichni poradi vona vrahovuvala vikoristovuvala kolorovu krejdu malyuyuchi na doshci kviti tvarin U Lvovi kupila sobi dvi pachki takih krejd shob mati u zapasi Malyunki ne lishe viklikali radist u ditej ale j spriyali posilennyu uvagi Chasto na uroci pridumuvala do nih korotenki virshiki i diti vmit zapam yatovuvali yih Vidviduvannya urokiv u klasi znachno polipshilosya povedinka tezh U 1902 roci robotu Utoropskoyi shkoli pereviryav povitovij inspektor Shlemkevich Vin zvernuv uvagu na uspihi molodoyi vchitelki zrobiv zapis u povizitacijnomu protokoli 1916 1918 Mariya Dombrovska pracyuvala uchitelkoyu na shkilnih kursah dlya ukrayinskih bizhenciv shkilnogo viku tut vchitelyuvala razom z pismennikom i vidavcem Bogdanom Zaklinskim 1986 1946 rr uchitel narodnih shkil na Galichini ta Zakarpatti dityachij pismennik avtor shkilnih pidruchnikiv Chitanka dlya volinskih ditej 1918 r Bukvareva chitanka 1919 r Vesnyanka 1919 r 1919 1928 Na Zakarpatti u troh selah Zarichevo i Poroshkove Perechinskogo ta Dovgomu Irshavskogo povitu navchala ditej ukrayinskoyi gramoti Razom iz cholovikom Avgustinom Mariya Omelyanivna provodila veliku patriotichnu robotu za sho cheski vlasti prognali yiyi z posadi vchitelki pro cej vipadok pisav chasopis Nasha zemlya u vosmomu nomeri za 1927 rik Dovelosya zaroblyati na shmatok hliba dayuchi u seli Dovgomu privatni uroki onukam Ivana Franka Tarasovi j Mironovi dityam jogo dochki Ganni Franko Klyuchko 1929 Razom z sestroyu cholovika ocholila silsku shkolu v Antonivci Tlumackij rajon Ivano Frankivskoyi oblasti Na shkoli visit memorialna doshka na yiyi chest Za spogadami odnogo z yiyi uchniv Stefana Terleckogo obidvi zhinki razom vikladali bilsh nizh sta dityam Osnovnoyu disciplinoyu mala buti polska ale vikladannya ukrayinskoyi movi ta literaturi takozh bulo dozvoleno Terleckij zgaduye yak jogo vchitelka prisheplyuvala jomu ta inshim uchnyam i uchenicyam svoyu velicheznu lyubov do ukrayinskoyi kulturi Pidgiryanka v svoyu chergu nathnenna klasom napisala virsh Gomin 1934 1937 Mariya Dombrovska stala direktorom chotiriklasnoyi shkoli v seli Bratishiv Tlumackogo povitu Tlumackij rajon Ivano Frankivskoyi oblasti Vzyala uchast u konkursi poeziyi yaku provodilo Tovaristvo vzayemnoyi pomochi vchiteliv Virsh Skladayemo prisyagu muziku do yakogo napisav kompozitor Stanislav Lyudkevich nevdovzi stav vchitelskim gimnom vidznachenij pershoyu premiyeyu v rozmiri 150 zlotih a virsh Haj nevolya tmi znikaye zdobuv druge misce z groshovoyu vinagorodoyu 100 zlotih 1940 V seli Nizhevi Tlumackogo povitu z poetesoyu stavsya neshasnij vipadok Cherez otrimani vazhki travmi vona zmushena bula nazavzhdi pokinuti vchitelsku pracyu yakij viddala chotiri desyatilittya 1941 Pedagogichne podruzhzhya Dombrovskih vidaye v m Stanislavi Ivano Frankivsk Bukvar dlya ukrayinskih shkil PrimitkiStepanovich K L Lichakivskij nekropol 2006 S 157 ISBN 978 966 8955 00 5 d Track Q62416080d Track Q116966495 Arhiv originalu za 3 lyutogo 2011 Procitovano 5 grudnya 2010 Arhiv originalu za 4 serpnya 2016 Procitovano 10 chervnya 2016 Tamara Lejbyuk Povarchuk Vasil Levickij Osvyacheno imenem Marijki Pidgiryanki Narodna Volya 2016 8 lip Visicka Tamila 2004 Zhinochi postati v istoriyi Zakarpattya ukrayinska Uzhgorod Vidavnictvo V Padyaka s 404 ISBN 966 7838 59 5 Arhiv originalu za 24 listopada 2016 Procitovano 23 listopada 2016 Arhiv originalu za 24 listopada 2016 Procitovano 23 listopada 2016 PosilannyaPidgiryanka Marijka Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 5 Pe S S 128 129 Pidgiryanka Mariya Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1963 T 6 kn XI Literi Pere Po S 1376 1000 ekz Sajt pro Marijku Pidgiryanku 24 grudnya 2008 u Wayback Machine Biografiya oglyad tvorchosti 31 travnya 2008 u Wayback Machine U poetichnomu sviti Marijki Pidgiryanki do 130 richchya vid dnya narodzhennya 22 lyutogo 2014 u Wayback Machine Knish U Vona rozumila movu sivogo lisu 10 serpnya 2016 u Wayback Machine Guculskij kraj Marijka Pidgiryanka Dityachi virshi 29 listopada 2014 u Wayback Machine D Makogon Nevidomij list D Makogona do Marijki Pidgiryanki Radyanske literaturoznavstvo 1972 6 S 71 72 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Pidgiryanka M Vidguki dushi poeziyi Marijka Pidgiryanka U Lvovi Nakladom T va Vzayimna Pomich gal i bukov uchiteliv ok 53 s 3 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Pidgoryanka M Zbirnichok virshiv dlya ditej Marijka Pidgoryanka Uzhgorod b v 1926 31 s 21 veresnya 2020 u Wayback Machine Pidgiryanka M Mati stradnicya poema M Pidgiryanka Vinipeg Nakladom Org ukrayinok Kanadi 1945 30 s il 14 serpnya 2020 u Wayback Machine Kazki Marijki Pidgiryanki 26 veresnya 2020 u Wayback Machine na proyekti Marijka Pidgiryanka vidatna galicka poetesa na chest yakoyi u Frankivsku nazvana vulicya frankivchanka info Tvori dlya ditej Marijki Pidgiryanki v biblioteci TOU