Коринфська війна (Коринтська війна) — військовий конфлікт 395-387 років до н. е. в Стародавній Греції між Пелопоннеським союзом і коаліцією чотирьох союзницьких держав: Фів, Афін, Коринфа і Аргоса, які були спочатку підтримані Персією.
Коринфська війна | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Гопліти в бою | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() Пелопоннеський союз | ![]() ![]() Аргос Коринф Фіви інші союзники | ||||||
Командувачі | |||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() ![]() ![]() ![]() |
Приводом для розв'язання війни став конфлікт у північно-західній Греції, в який втрутилися Фіви і Спарта. Глибшою причиною була ворожість до Спарти, «викликана експансіонізмом цього міста в Малій Азії, центральній та північній Греції … і навіть на заході».
Війна велася на двох театрах: на суші (близько Коринфа і Фів) і на Егейському морі. На суші спартанці досягли кількох ранніх успіхів у головних битвах, але були нездатні скористатися своєю перевагою, і боротьба скоро була поставлена в безпорадне становище. На морі спартанський флот переміг перський флот ще на початку війни, і Спарта після цього відмовилася від спроб стати морською державою. Використовуючи в своїх інтересах цей факт, надалі Афіни почали кілька морських кампаній, повернувши безліч островів, які були частиною первісної Афінської держави впродовж 5 століття до н. е.
Стривожені цими успіхами афінян, перси припинили підтримувати союзників і почали підтримувати Спарту. Це відступництво змусило союзників шукати Анталкідового миру, також відомого як Царський мир, підписаний 387 до н. е., який формально і закінчив війну. В угоді зазначалось, що Персія буде керувати всією Іонією, а всі інші грецькі міста незалежні один від одного. Спарта мала стежити за виконанням пунктів договору. Ефект війни, таким чином, полягали в тому, що Персія може успішно втручатися в грецьку політику, а Спарта продовжує займати провідне положення в грецькій політичній системі.
Передумови
У Пелопоннеської війни, яка завершилася в 404 до н. е., Спарта заручилася підтримкою багатьох грецьких полісів на материку і Перської імперії, а після війни під її контролем опинилися і острівні держави Егейського моря. Проте вже невдовзі після війни союзники і сателіти Спарти почали виявляти невдоволення щодо неї. Попри те, що перемога була досягнута спільними зусиллями членів Пелопоннеського союзу, одна лише Спарта отримала контрибуцію від переможених держав і данину від колишньої Афінської держави. Союзники Спарти дедалі більше віддалялися від неї. Коли в 402 до н. е. Спарта напала на Еліду, члена Пелопоннеського союзу, який не виконував союзницьких зобов'язань впродовж Пелопоннеської війни, Коринф і Фіви відмовилися послати війська на допомогу Спарті.
Фіви, Коринф і Афіни також відмовилися брати участь в експедиції спартанців в Іонію 398 до н. е. Фіванці при цьому ще й завадили цареві Агесілаю приносити жертву богам перед його від'їздом. Попри відсутність армій цих держав, Агесілай досить успішно воював проти персів у Лідії, досягнувши Сард. Сатрап Тиссаферн був страчений через відмову утримувати армію Агесілая, а його наступник підкупив спартанців, аби ті рушили на північ у сатрапію Фарнабаза. Агесілай почав готувати великий флот.
У Фівах у цей час там і справді усунули від державного керма проспартанську олігархію на чолі з . До влади прийшли його запеклі суперники та . Леонтіад спирався на знать, гіппеїв, а нових урядовців вважали представниками демосу, насамперед сільського, тому іноді в літературі кажуть про перемогу «гоплітської» партії. Певні зв’язки нові владці мали і з афінськими демагогами, які знайшли в Беотії притулок під час панування «тридцяти тиранів».Зусиллями фіванських демагогів був перебудований у демократичному дусі Беотійський союз. А фактичним його керівником став все той же Ісменій, а це, між іншим, означало, що для Спарти Беотія була втрачена.
Власна «демократична партія» з’явилася невдовзі навіть у традиційно олігархічному Коринфі. Павсаній натякає, що у цьому випадку не обійшлося без втручання аргоських демагогів на чолі з , з якими, за його словами, був пов’язаний ватажок коринфського демосу . Зрештою у 395 році до нашої ери Фарнабаз влаштував революцію на Родосі, який спартанці до того використовували як базу для свого флоту. Перська ескадра під проводом афінянина Конона атакувала родоську гавань і відволікла на себе сили оборонців, а місцеві демагоги зібрали своїх прихильників на агорі, штурмом здобули булевтерій і перебили усіх державних очільників. Скликані революціонерами народні збори оголосили про встановлення демократії та вигнали з Родосу тих прихильників старої влади, які залишилися живі. Невдовзі, щоправда, спартанці організували контрпереворот і змусили тікати з Родосу демагогів, але ті знову повернулися до влади, і знову з перською допомогою.
Для пошуку союзників новоспеченої демократії до Балканської Греції вирушив родосець . Щоб аргументи дипломата були переконливіші, перський намісник Фарнабаз ще й забезпечив його чималою сумою грошей. Ксенофонт зі зловтіхою перераховує отримувачів перських «грантів», зокрема беотійців і аргівян, проте чомусь (можливо, з патріотичних міркувань) виключає зі списку афінян. Втім, з інших джерел ми знаємо, що афінські демагоги і Кефал гроші взяли. У Коринфі Тимократ встановив контакти не лише з ватажком «демократичної партії» Поліанфом, а й з відомим полководцем .
Ранні події (395 до н. е.)
Початок військових дій
Спартанцям про укладені угоди, вочевидь, відомо не було, інакше б вони навряд чи розпочали війну з найвіддаленішим від них суперником – Фівами, ризикуючи отримати удар у тил від аргівян чи афінян. Щоправда, «старі» демократії поводилися дуже обережно і намагалися не викликати підозр. А фіванські демагоги майже відразу після приходу до влади втрутилися у суперечку між Фокидою і на боці локрів. Коли фокідяни вторглися в Локриду і розорили її територію, локріи звернулися до Фів за допомогою, і фіванці вторглися у Фокіду; фокідяни, у свою чергу, звернулися до свого союзника, Спарти, а спартанці, раді мати привід, щоб покарати фіванців, оголосили загальну мобілізацію. Участь у каральній акції, щоправда, відмовилися брати коринфяни – можливо, під тиском «демократичної партії» або ж за наполяганням Тимолая. Натомість, коли фіванське посольство було надіслано до Афін, афіняни проголосували за те, щоб допомогти Фівам і уклали угоду із , в якому головували Фіви.
Згідно зі спартанським планом війни, дві армії — одна під командуванням Лісандра, інша під командуванням Павсанія, повинні були об'єднатися і напасти на члена Беотійского союзу місто Галіарт. Лісандру, який прибув раніше Павсанія, вдалося переконати владу міста Орхомена повстати від Беотійского союзу, і орхоменці теж пішли в атаку на Галіарт. Лісандр загинув у битві після того, як його війська наблизилося до стін міста. Підсумок битви був невизначений. Спартанці, що понесли великі втрати, але вже перемагали групу фіванців, яка переслідувала спартанців, де останні перебували у невигідному становищі. Павсаній, прибувши через день, забрав тіла мертвих спартанських воїнів і повернувся до Спарти. Там він був підданий судовому переслідуванню за те, що був не в змозі прибути і підтримати Лісандра. Він втік до Тегеї перш, ніж його б визнали винним.
Розширення антиспартанської коаліції
Після цього проти спартанської влади повстала уся Середня Греція. А у Коринфі за сприяння та за участі Тимолая відбувся державний переворот і була встановлена демократія – вперше за історію цього міста. Наприкінці 395 до н. е. Коринф та Аргос вступили у війну на боці Афін і Фів. Союзна рада була сформована в Коринфі для того, щоб керувати справами союзу. Союзники тоді відправили послів у малі держави Греції та отримали підтримку від багатьох з них.
Стривожені цими подіями, спартанці почали готувати армію проти цього нового союзу й послали гінця до Агесілай з наказом повернутися до Греції. Агесілай був дуже розчарований, коли дізнався про наказ зі Спарти, адже він планував і далі просуватися вглиб Азії, але вирушив додому зі своєю армією. Він перейшов Геллеспонт і йшов до Греції через Фракію.
Війна на суходолі і на морі (394 до н. е.)
Битва при Немеї
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTDBkeVpXVmpaVzFoY0M1bmFXWXZNelV3Y0hndFIzSmxaV05sYldGd0xtZHBaZz09LmdpZg==.gif)
Після укладення перемир'я між Фівами і Фокідою (Фокіда визнала себе переможеною), союзники зібрали велику армію в Коринфі. Значні сили надіслали зі Спарти, щоб кинути виклик цій армії. Армії зустрілися біля висохлого русла річки Немея в Коринфії, де відбулася битва, в якій спартанці здобули перемогу. Як часто траплялося в битвах гоплітів, праві фланги обох армій перемагали. Так, спартанці перемагали афінян, в той час як фіванці, аргів'яни і коринфяни перемагали пелопоннесців. Спартанці потім напали на фіванців, аргів'ян і коринфян, коли ті поверталися з переслідування переможених пелопоннесців. Втрати армії коаліції склали 2 800 осіб, а спартанці і їх союзники втратили тільки 1 100 осіб.
Битва при Кніді
Наступним осередком війни стало Егейське море, де перси і спартанці зібрали великі флоти під час кампанії Агесілая в Азії. Включивши кораблі держав Егейського моря, Агесілай зібрав флот із 120 трієр і призначив командувачем флоту свого шурина Лісандра, який ніколи раніше не командував судами. Перси тим часом зібрали об'єднані фінікійський, кілікійський та кіпріотський флоти під командуванням досвідченого афінського адмірала Конона, який захопив Родос в 396 до н. е. Ці два флоти зустрілися поблизу міста Кніда в 394 до н. е. Спартанці боролися відчайдушно, особливо близько корабля Лісандра, але були зрештою переможені, більшість їх судів потонули або були захоплені. Після цієї перемоги Конон і Фарнабаз пропливли вздовж узбережжя Іонії, висилаючи спартанських намісників і гарнізони з міст. Однак вони не зуміли взяти добре укріплені міста та .
Битва при при Коронеї
До того часу армія Агесілая, пройшовши через Фессалію, де їй довелося відбивати напади фессалійців, вступила в Беотія, де зустрілася з армією антиспартанської коаліції. Армія Агесілая, що складалася переважно зі звільнених ілотів і найманців із загону , з'єдналася зі спартанським загоном, що стояв в Орхомені, і разом із загоном, переправленим через Коринфську затоку. Дві армії зустрілися при . Як і під час Немейської битви, праві фланги двох армій перемагали ліві. Фіванці прорвали фронт, але інші союзники були переможені. Тоді фіванці повернули назад, до табору, але тут їх зустрів Агесілай і вщент розгромив. Багато фіванців були вбиті при спробі прорватися до решти союзників. Після цієї перемоги Агесілай переплив зі свій армією Коринфську затоку і повернувся до Спарти.
Подальший хід війни (393—388 до н. е.)
Події 394 до н. е. показали, що спартанці сильні на суші, але слабкі на морі. Держави коаліції були нездатні перемогти спартанську фалангу на відкритій місцевості, але зберігали свій союз сильним і перешкоджали просуванню спартанців у Центральну Грецію. Спартанці в наступні кілька років намагалися вибити або Коринф, або Аргос із війни. Союзники, тим часом, прагнули зберегти свій об'єднаний фронт проти Спарти, в той час як Афіни і Фіви використовували в своїх інтересах заклопотаність Спарти, щоб збільшити вплив в областях, де вони традиційно домінували (тобто, Афіни прагнули збільшити свій вплив в Аттиці і на Егейському морі, а Фіви — в Беотії).
Посилення Афін, партійна боротьба в Коринфі
У 393 до н. е. Конон і Фарнабаз припливли до материкової Греції, де здійснили набіг на узбережжя Лаконії і захопили острів Кіферу, де залишили гарнізон і афінського намісника. Після цього вони припливли до Коринфа, де розподілили гроші і переконали членів Ради показати перському царю, що вони заслуговують його довіри. Фарнабаз тоді відправив Конона з істотними фондами та великою частиною флоту в Аттику, де флот брав участь у відновленні Довгих стін від Афін до Пірея, проєкту, який був початий Фрасібулом в 394 до н. е. За допомогою гребців і робітників, яким платили перськими грошима, будівля була незабаром закінчена. Афіни швидко використовували в своїх інтересах володіння стінами і флотом, щоб захопити острови Скірос, Імброс і Лемнос, на якому вони встановили клерухії.
Приблизно в цей же час спалахнула партійна боротьба в Коринфі між демократичною та олігархічною партіями. Демократи, підтримані аргів'янами, почали атаку на своїх супротивників, і олігархів вигнали з міста. Ці вигнанці пішли до спартанців, що перебували на своїй базі в Сікіоні, щоб просити підтримки, в той час як афіняни і беотійці прибули, щоб підтримати демократів. В нічній атаці спартанці і вигнанці захопили , порт Коринфа у Коринфській затоці, і наступного дня здобули перемогу над армією, надісланою проти них. Антиспартанські союзники спробували взяти в облогу Лехей, але спартанці атакували і вигнали їх.
Невдалі спроби укласти мир
392 до н. е. спартанці відправили посла Анталкіда до сатрапа , сподіваючись повернути персів проти союзників, повідомивши їм про використання Кононом перського флоту, щоб відновити Афінську державу. Афіняни дізналися про це і послали Конона та кількох інших осіб, щоб представити цей випадок персам; вони також повідомили своїх союзників — Аргос, Коринф і Фіви, які теж відправили делегації до Тірібаза. На зібранні спартанці запропонували мир, оснований на незалежності всіх держав; ця пропозиція була відхилена союзниками, оскільки Афіни бажали зберегти захоплені острови в Егейському морі, Фіви бажали утримати контроль над , а Аргос вже мав проєкти про приєднання Коринфа. Конференція, таким чином, закінчилася нічим, але Тірібаз, стривожений діями Конона, заарештував його і таємно надав спартанцям гроші на відновлення їх флоту. Хоча Конон швидко втік, він помер вже незабаром після втечі. Друга мирна конференція була проведена в Спарті того самого року, але пропозиції, зроблені там, були знову відхилені союзниками.
Після невдалої конференції в Персії Тірібаз повернувся в Сузи, щоб повідомити перському цареві про ці події, а новий командувач був відісланий, щоб прийняти командування. Струхас переслідував антиспартанську політику і спонукав їх командувача в цій галузі , напасти на нього. Фіброн якийсь час розоряв перську територію, але був убитий разом з багатьма його вояками, коли Струхас заманив у засідку одну з його погано організованих диверсійних груп. Фіброна пізніше замінив , який воював вдаліше, перемагаючи у малих сутичках і навіть полонив зятя Струхаса, але й він не досяг значних успіхів.
Битва при Лехеї і захоплення Коринфа
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt6TDBsemRHaHRkWE11YW5Cbkx6STFNSEI0TFVsemRHaHRkWE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У Коринфі демократична партія продовжувала тримати державу в своїх руках, в той час як вигнанці й спартанці тримали місто , з якого вони здійснили набіг на села, розташовані поряд з Коринфом. 391 до н. е. Агесілай проводив кампанію в Коринфі, захопивши кілька укріплених пунктів з великою кількістю полонених і здобичі. У той час як Агесілай перебував у своєму таборі, афінський полководець Іфікрат з армією, яка майже повністю складалася з легкоозброєних військовиків і пелтастів (метальників списів), отримав рішучу над спартанським загоном, що знаходився в Лехеї. У битві Іфікрат скористався браком пельтастів у спартанському війську, поки ті не запанікували і не вдалися до втечі. Агесілай повернувся додому незабаром після цих подій, але Іфікрат продовжив свій похід і захопив назад багато міст, які раніше були взяті спартанцями, хоча він не зміг відвоювати Лехей. Після цього він рушив у Фліунт і Аркадію, рішуче перемагаючи фліунтійців і грабуючи територію аркадійців, коли ті не забажали вступити з ним у бій. Після цієї перемоги аргоська армія вступила в Коринф і захопила акрополь.Коринф приєднаний до Аргоської держави.
Подальші кампанії на суходолі
Після перемог Іфікрата поблизу Коринфа більше великих кампаній на суходолі тут не проводилося. Військові дії продовжувалися на Пелопоннесі і на північному заході Греції. Агесілай успішно воював в Арголіда в 391 до н. е. і почав ще дві великі експедиції перед завершенням війни.
У першій з них в 389 до н. е. спартанські експедиційні сили перепливли Коринфську затоку, щоб напасти на Акарнанію, союзника антиспартанської коаліції. Спочатку акарнанці уникали спартанських військ і ховалися в горах, але Агесілай зруштою змусив їх піти на генеральну битву, в якій акарнанці були розбиті і втратили багато людей. Після цього Агесілай приплив додому через Коринфську затоку. Наступного року акарнанці уклали мир зі спартанцями, щоб уникнути подальших вторгнень. 388 до н. е. Агесіполіс повів спартанську армію проти Аргоса. Оскілька жодна аргоська армія не кинула йому виклик, він якийсь час грабував села, а потім, після отримання несприятливих ознак, повернувся додому.
Подальші кампанії на Егейському морі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRoTDFSeWFYSmxiV1V1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZSeWFYSmxiV1V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Після поразки при Кніді спартанці почали відновлювати флот, і, в боротьбі з Коринфом, відновили управління Коринфською затокою (392 до н. е.). Після відмови від мирних переговорів спартанці того ж року відправили невеликий флот під проводом в Егейське море для того, щоб допомогти олігархам, засланим з Родоса. Екдік досяг Кніда і дізнався, що демократи володіють значно більшою кількістю суден, ніж він, і залишився в Кніді. Спартанці тоді надіслали йому в допомогу флот з Коринфської затоки під командуванням . На Самосі Телевтій приєднав до свого флоту самоські кораблі, відплив до Кніда і потім почав операцію проти Родосу.
Стривожені цими діями спартанців, афіняни відправили флот із 40 трієр під командуванням Фрасібула. Він, вважаючи, що демократи на Родосі втримаються і без його допомоги, поплив до Геллеспонту. Дорогою він схилив кілька держав до дружби з афінянами, потім у Візантії здав на відкуп десятивідсоткове мито з товарів, що вивозяться з Чорного моря, таким чином відновивши джерело доходу, на який спиралися афіняни в Пелопоннеській війні. Після цього він приплив на Лесбос, де за підтримки мітиленців переміг спартанські війська, що були на острові, і відвоював багато міст. Однак потім Фрасібула вбили мешканці міста , над якими його загони творили безчинства.
Після цих подій спартанці відправили нового командувача в . Якийсь час він успішно воював з Фарнабаз м і захопив багато афінських торгових суден. Побоюючись втратити те, що їм вдалося досягти на Геллеспонті, афіняни відправили проти Анаксібія Іфікрата. Перший час військові дії полягали лише у тому, що дві армії грабували територію міст, які стали на бік їх супротивників, але потім Іфікрат, вгадавши, де Анаксібій буде проходити, вирішив влаштувати йому засідку. Коли Анаксібій і його солдати спускалися з гір, де їх чекав Іфікрат, афіняни напали на спартанців, убивши Анаксібія і багатьох ворожих солдатів.
Егіна та Пірей
389 до н. е. афіняни почали атаку острова Егіна. Спартанці незабаром відбили напад афінського флоту, але афіняни продовжували облогу Егіни з суходолу. Спартанський флот приплив під командуванням Анталкіда, але був блокований в Абідосі. Афіняни не мали усмпіху в облозі Егіни і після декількох місяців були відкликані.
Незабаром після відходу афінян з Егіни спартанський флот на чолі з заманив у засідку афінський флот близько Афін, захопивши при цьому кілька суден. Афіняни у відповідь теж вирішили влаштувати засідку; Хабрій на шляху до Кіпру висадився на Егіни і з засідки напав на егінців і їх союзників спартанців, убивши багатьох з них, включаючи Горгопа.
Спартанці тоді відправили на Егіну, щоб той командував тамтешнім флотом. Помітивши, що охорона афінських таборів після перемоги Хабрія втратила пильність, він здійснив набіг на Пірей, захопивши безліч торгових суден.
Анталкідів мир (387 до н. е.)
Анталкід тим часом вступив в переговори з , і досяг угоди про те, що перси вступлять у війну на боці Спарти, якщо союзники відмовляться укласти мир. Перси були незадоволені діями Афін, в тому числі їхньою підтримкою кіпрського царя і єгипетського царя Ахоріса, які перебували в стані війни з Персією. Перси вирішили, що їхня політика ослаблення Спарти і підтримки її ворогів стала марною. Після втечі з блокованого Абідоса Анталкід напав на маленький афінський загін і переміг його, а потім об'єднав свій флот із флотом підтримки, посланим із Сиракуз. З цим військом, яке ще було збільшено судами, надісланими сатрапами перських областей, він приплив в Геллеспонт, де заблокував торговельні маршрути, за якими в Афіни надходило зерно. Афіняни, які пам'ятали поразку через це в Пелопоннеській війні двома десятиліттями раніше, були готові укласти мир.
В цих умовах Тірібаз скликав в останніх місяцях 387 до н. е. мирну конференцію, на якій головні учасники війни повинні були обговорити умови мирного договору. В основу угоди лягло пропозицію перського царя Артаксеркса II:
Цар Артаксеркс вважає справедливим, щоб йому належали всі міста Азії, а з островів — Клазомени і Кіпр. Всім іншим еллінським містам, великим і малим, — повинна бути надана автономія, крім Лемноса, Імброса і Скіроса, які, як і раніше, залишаються під владою афінян. Тієї з воюючих сторін, яка не прийме цих умов, я разом із прийнявшими мир, оголошую війну на суходолі і на морі і воюючим з ними надам підтримку кораблями і грошима.
На мирній конференції у Спарті спартанці, з їхньою владою, збільшеною загрозою перського втручання, забезпечили згоду всіх головних держав Греції із цими пропозиціями. Укладена угода стало відомою як Царський мир, з огляду на вплив персів, який вони справили при укладенні такої угоди. Ця угода була першою спробою укладення «загального миру» в грецькій історії; згідно з угодою, всі міста повинні мали стати незалежними — пункт, який буде приведений в життя спартанцями. Під загрозою спартанської інтервенції Фіви розформували Беотійський союз, Аргосько-Коринфська держава розпалася; Коринф, позбавлений сильного союзника, був знову прийнятий у Пелопоннеський союз. Після 8 років боротьби Коринфська війна була завершена
Наслідки війни
Після підписання миру дві держави, відповідальні за виконання пунктів договору, Персія і Спарта, здобули повну перевагу. Імперія Ахеменідів, у справи якої тепер не втручалися ні Афіни, ні Спарта, закріпила своє захоплення східної Егеїди (басейн Егейського моря), а в 380 до н. е. захопила і Єгипет, і Кіпр. Спарта, тим часом, в її недавно відновленому положенні в грецькій політичній системі, використала у своїх інтересах пункт мирного договору про автономію грецьких держав, щоб розгромити будь-яку коаліцію, яка б сприймалась як загроза. Мир у Греції тривав недовго. 378 до н. е. почалася нова війна, яку згодом назвали . Спартанська гегемонія над материковою Грецією тривала ще 16 років після Анталкідового миру (до ).
Війна також відзначила початок підйому Афін у грецькому світі. З їх стінами і їх відновленим флотом, афіняни нарешті звернули свої погляди за кордони Аттики. До середини 4 століття до н. е. вони зібрали конфедерацію егейських держав, зазвичай відому як Другий Афінський морський союз, повернувши, принаймні, частину того, що вони втратили з поразкою в 404 до н. е.
іонійські греки знову опинилися під владою Персії. Проте коли вони перший раз потрапили під контроль Персії (6 століття до н. е.), материкові держави робили спроби звільнити їх, що вони і зробили в ході греко-перських воєн. Після Коринфської війни жодна з балканських держав не робила спроб втрутитися. Після століть боротьби, Персія керувала Іонією без стороннього втручання понад 50 років, до епохи Александра Македонського.
Примітки
- Хорнблауэр. Corinthian War. С. 391
- Файн Дж. В. А. Древние греки: критическая история. С. 556—559
- Файн Дж. В. А. Древние греки: критическая история. С. 547
- Ксенофонт. Еллінська історія. 3.2.25.
- Павсаній. Опис Еллади. 3.9.2-4.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 3.4.25-29.
- у примітках до перекладу Ксенофонта зауважує, що Ксенофонт міг так вчинити через симпатію до Фрасибула.
- Мустафін О. Влада майдану. Хто і навіщо винайшов демократію. К., 2016, с.86-87
- Ксенофонт. Еллінська історія. 3.5.3-5.
- Файн Дж. В. А. Древние греки: критическая история. С. 548—549
- Ксенофонт. Еллінська історія. 3.5.6-7.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 3.5.17-25.
- Мустафін О. Влада майдану. Хто і навіщо винайшов демократію. К., 2016, с.88
- Діодор Сицилійський. Історична бібліотека. 14.82.1-3.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.2.1-8.
- Битва описується у Ксенофонта (Еллінська історія. 4.2.16-23) і у Діодора Сицилійського (Історична бібліотека. 14.83.1-2)
- Ксенофонт. Еллінська історія. 3.4.27-29.
- Файн Дж. В. А. Древні греки: критична історія. С. 546—547
- Битва описується у Ксенофонта (Еллінська історія. 4.3.15-20) і у Діодора (Історична бібліотека. 14.83.1-2)
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.8.7-10.
- Файн Дж. В. А.Стародавні греки: критична історія. С. 551.
- Ці події описуються у Ксенофонта (Еллінська історія. 4.4) і у Діодора (Історична бібліотека. 14.86)
- Файн Дж. В. А. Древні греки: критична історія. с. 550
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.8.17-19
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.8.20-22.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.5.
- Ці події краще описані у Ксенофонта (4.4.15-16), але хронологія, запропонована Діодором (14.91 .3) ймовірніша
- Діодор. Історична бібліотека. 14.92.1.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.4.19.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.6.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.7.1.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.7.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.8.10-11.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.8.23-24.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.8.25-31.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 4.8.31-39.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 5.1.1-7.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 5.1.8-13.
- Ксенофонт. Еллінська історія. 5.1.13-24.
- Файн Дж. В. А. Древние греки: критическая история. С. 554—555
- Ксенофонт. Еллінська історія. 5.1.24-29
- Ксенофонт. Еллінська історія. 5.1.31
- Дж. В. А. Стародавні греки: критична історія. С. 556—557
- Файн Дж. В. А. Стародавні греки: критична історія. С. 557—559
Джерела
- [недоступне посилання з липня 2019 Реальный словарь классических древностей][недоступне посилання з жовтня 2019]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Korinfska vijna Korintska vijna vijskovij konflikt 395 387 rokiv do n e v Starodavnij Greciyi mizh Peloponneskim soyuzom i koaliciyeyu chotiroh soyuznickih derzhav Fiv Afin Korinfa i Argosa yaki buli spochatku pidtrimani Persiyeyu Korinfska vijna Gopliti v boyu Gopliti v boyu Data 395 387 rr do n e Misce Materikova Greciya Rezultat Antalkidiv mir nav yazanij Greciyi Persiyeyu Storoni Sparta Peloponneskij soyuz Afini Imperiya Ahemenidiv Argos Korinf Fivi inshi soyuzniki Komanduvachi Agesilaj II Lisandr Antalkid Konon Farnabaz Ifikrat Habrij Ne plutati z Bitva pri Korinfi Privodom dlya rozv yazannya vijni stav konflikt u pivnichno zahidnij Greciyi v yakij vtrutilisya Fivi i Sparta Glibshoyu prichinoyu bula vorozhist do Sparti viklikana ekspansionizmom cogo mista v Malij Aziyi centralnij ta pivnichnij Greciyi i navit na zahodi Vijna velasya na dvoh teatrah na sushi blizko Korinfa i Fiv i na Egejskomu mori Na sushi spartanci dosyagli kilkoh rannih uspihiv u golovnih bitvah ale buli nezdatni skoristatisya svoyeyu perevagoyu i borotba skoro bula postavlena v bezporadne stanovishe Na mori spartanskij flot peremig perskij flot she na pochatku vijni i Sparta pislya cogo vidmovilasya vid sprob stati morskoyu derzhavoyu Vikoristovuyuchi v svoyih interesah cej fakt nadali Afini pochali kilka morskih kampanij povernuvshi bezlich ostroviv yaki buli chastinoyu pervisnoyi Afinskoyi derzhavi vprodovzh 5 stolittya do n e Strivozheni cimi uspihami afinyan persi pripinili pidtrimuvati soyuznikiv i pochali pidtrimuvati Spartu Ce vidstupnictvo zmusilo soyuznikiv shukati Antalkidovogo miru takozh vidomogo yak Carskij mir pidpisanij 387 do n e yakij formalno i zakinchiv vijnu V ugodi zaznachalos sho Persiya bude keruvati vsiyeyu Ioniyeyu a vsi inshi grecki mista nezalezhni odin vid odnogo Sparta mala stezhiti za vikonannyam punktiv dogovoru Efekt vijni takim chinom polyagali v tomu sho Persiya mozhe uspishno vtruchatisya v grecku politiku a Sparta prodovzhuye zajmati providne polozhennya v greckij politichnij sistemi PeredumoviU Peloponneskoyi vijni yaka zavershilasya v 404 do n e Sparta zaruchilasya pidtrimkoyu bagatoh greckih polisiv na materiku i Perskoyi imperiyi a pislya vijni pid yiyi kontrolem opinilisya i ostrivni derzhavi Egejskogo morya Prote vzhe nevdovzi pislya vijni soyuzniki i sateliti Sparti pochali viyavlyati nevdovolennya shodo neyi Popri te sho peremoga bula dosyagnuta spilnimi zusillyami chleniv Peloponneskogo soyuzu odna lishe Sparta otrimala kontribuciyu vid peremozhenih derzhav i daninu vid kolishnoyi Afinskoyi derzhavi Soyuzniki Sparti dedali bilshe viddalyalisya vid neyi Koli v 402 do n e Sparta napala na Elidu chlena Peloponneskogo soyuzu yakij ne vikonuvav soyuznickih zobov yazan vprodovzh Peloponneskoyi vijni Korinf i Fivi vidmovilisya poslati vijska na dopomogu Sparti Fivi Korinf i Afini takozh vidmovilisya brati uchast v ekspediciyi spartanciv v Ioniyu 398 do n e Fivanci pri comu she j zavadili carevi Agesilayu prinositi zhertvu bogam pered jogo vid yizdom Popri vidsutnist armij cih derzhav Agesilaj dosit uspishno voyuvav proti persiv u Lidiyi dosyagnuvshi Sard Satrap Tissafern buv strachenij cherez vidmovu utrimuvati armiyu Agesilaya a jogo nastupnik pidkupiv spartanciv abi ti rushili na pivnich u satrapiyu Farnabaza Agesilaj pochav gotuvati velikij flot U Fivah u cej chas tam i spravdi usunuli vid derzhavnogo kerma prospartansku oligarhiyu na choli z Do vladi prijshli jogo zapekli superniki ta Leontiad spiravsya na znat gippeyiv a novih uryadovciv vvazhali predstavnikami demosu nasampered silskogo tomu inodi v literaturi kazhut pro peremogu goplitskoyi partiyi Pevni zv yazki novi vladci mali i z afinskimi demagogami yaki znajshli v Beotiyi pritulok pid chas panuvannya tridcyati tiraniv Zusillyami fivanskih demagogiv buv perebudovanij u demokratichnomu dusi Beotijskij soyuz A faktichnim jogo kerivnikom stav vse toj zhe Ismenij a ce mizh inshim oznachalo sho dlya Sparti Beotiya bula vtrachena Vlasna demokratichna partiya z yavilasya nevdovzi navit u tradicijno oligarhichnomu Korinfi Pavsanij natyakaye sho u comu vipadku ne obijshlosya bez vtruchannya argoskih demagogiv na choli z z yakimi za jogo slovami buv pov yazanij vatazhok korinfskogo demosu Zreshtoyu u 395 roci do nashoyi eri Farnabaz vlashtuvav revolyuciyu na Rodosi yakij spartanci do togo vikoristovuvali yak bazu dlya svogo flotu Perska eskadra pid provodom afinyanina Konona atakuvala rodosku gavan i vidvolikla na sebe sili oboronciv a miscevi demagogi zibrali svoyih prihilnikiv na agori shturmom zdobuli bulevterij i perebili usih derzhavnih ochilnikiv Sklikani revolyucionerami narodni zbori ogolosili pro vstanovlennya demokratiyi ta vignali z Rodosu tih prihilnikiv staroyi vladi yaki zalishilisya zhivi Nevdovzi shopravda spartanci organizuvali kontrperevorot i zmusili tikati z Rodosu demagogiv ale ti znovu povernulisya do vladi i znovu z perskoyu dopomogoyu Dlya poshuku soyuznikiv novospechenoyi demokratiyi do Balkanskoyi Greciyi virushiv rodosec Shob argumenti diplomata buli perekonlivishi perskij namisnik Farnabaz she j zabezpechiv jogo chimaloyu sumoyu groshej Ksenofont zi zlovtihoyu pererahovuye otrimuvachiv perskih grantiv zokrema beotijciv i argivyan prote chomus mozhlivo z patriotichnih mirkuvan viklyuchaye zi spisku afinyan Vtim z inshih dzherel mi znayemo sho afinski demagogi i Kefal groshi vzyali U Korinfi Timokrat vstanoviv kontakti ne lishe z vatazhkom demokratichnoyi partiyi Polianfom a j z vidomim polkovodcem Ranni podiyi 395 do n e Pochatok vijskovih dij Spartancyam pro ukladeni ugodi vochevid vidomo ne bulo inakshe b voni navryad chi rozpochali vijnu z najviddalenishim vid nih supernikom Fivami rizikuyuchi otrimati udar u til vid argivyan chi afinyan Shopravda stari demokratiyi povodilisya duzhe oberezhno i namagalisya ne viklikati pidozr A fivanski demagogi majzhe vidrazu pislya prihodu do vladi vtrutilisya u superechku mizh Fokidoyu i na boci lokriv Koli fokidyani vtorglisya v Lokridu i rozorili yiyi teritoriyu lokrii zvernulisya do Fiv za dopomogoyu i fivanci vtorglisya u Fokidu fokidyani u svoyu chergu zvernulisya do svogo soyuznika Sparti a spartanci radi mati privid shob pokarati fivanciv ogolosili zagalnu mobilizaciyu Uchast u karalnij akciyi shopravda vidmovilisya brati korinfyani mozhlivo pid tiskom demokratichnoyi partiyi abo zh za napolyagannyam Timolaya Natomist koli fivanske posolstvo bulo nadislano do Afin afinyani progolosuvali za te shob dopomogti Fivam i uklali ugodu iz v yakomu golovuvali Fivi Zgidno zi spartanskim planom vijni dvi armiyi odna pid komanduvannyam Lisandra insha pid komanduvannyam Pavsaniya povinni buli ob yednatisya i napasti na chlena Beotijskogo soyuzu misto Galiart Lisandru yakij pribuv ranishe Pavsaniya vdalosya perekonati vladu mista Orhomena povstati vid Beotijskogo soyuzu i orhomenci tezh pishli v ataku na Galiart Lisandr zaginuv u bitvi pislya togo yak jogo vijska nablizilosya do stin mista Pidsumok bitvi buv neviznachenij Spartanci sho ponesli veliki vtrati ale vzhe peremagali grupu fivanciv yaka peresliduvala spartanciv de ostanni perebuvali u nevigidnomu stanovishi Pavsanij pribuvshi cherez den zabrav tila mertvih spartanskih voyiniv i povernuvsya do Sparti Tam vin buv piddanij sudovomu peresliduvannyu za te sho buv ne v zmozi pributi i pidtrimati Lisandra Vin vtik do Tegeyi persh nizh jogo b viznali vinnim Rozshirennya antispartanskoyi koaliciyi Pislya cogo proti spartanskoyi vladi povstala usya Serednya Greciya A u Korinfi za spriyannya ta za uchasti Timolaya vidbuvsya derzhavnij perevorot i bula vstanovlena demokratiya vpershe za istoriyu cogo mista Naprikinci 395 do n e Korinf ta Argos vstupili u vijnu na boci Afin i Fiv Soyuzna rada bula sformovana v Korinfi dlya togo shob keruvati spravami soyuzu Soyuzniki todi vidpravili posliv u mali derzhavi Greciyi ta otrimali pidtrimku vid bagatoh z nih Strivozheni cimi podiyami spartanci pochali gotuvati armiyu proti cogo novogo soyuzu j poslali gincya do Agesilaj z nakazom povernutisya do Greciyi Agesilaj buv duzhe rozcharovanij koli diznavsya pro nakaz zi Sparti adzhe vin planuvav i dali prosuvatisya vglib Aziyi ale virushiv dodomu zi svoyeyu armiyeyu Vin perejshov Gellespont i jshov do Greciyi cherez Frakiyu Vijna na suhodoli i na mori 394 do n e Bitva pri Nemeyi Dokladnishe Mapa Greciyi klasichnoyi dobi Pislya ukladennya peremir ya mizh Fivami i Fokidoyu Fokida viznala sebe peremozhenoyu soyuzniki zibrali veliku armiyu v Korinfi Znachni sili nadislali zi Sparti shob kinuti viklik cij armiyi Armiyi zustrilisya bilya visohlogo rusla richki Nemeya v Korinfiyi de vidbulasya bitva v yakij spartanci zdobuli peremogu Yak chasto traplyalosya v bitvah goplitiv pravi flangi oboh armij peremagali Tak spartanci peremagali afinyan v toj chas yak fivanci argiv yani i korinfyani peremagali peloponnesciv Spartanci potim napali na fivanciv argiv yan i korinfyan koli ti povertalisya z peresliduvannya peremozhenih peloponnesciv Vtrati armiyi koaliciyi sklali 2 800 osib a spartanci i yih soyuzniki vtratili tilki 1 100 osib Bitva pri Knidi Dokladnishe Nastupnim oseredkom vijni stalo Egejske more de persi i spartanci zibrali veliki floti pid chas kampaniyi Agesilaya v Aziyi Vklyuchivshi korabli derzhav Egejskogo morya Agesilaj zibrav flot iz 120 triyer i priznachiv komanduvachem flotu svogo shurina Lisandra yakij nikoli ranishe ne komanduvav sudami Persi tim chasom zibrali ob yednani finikijskij kilikijskij ta kipriotskij floti pid komanduvannyam dosvidchenogo afinskogo admirala Konona yakij zahopiv Rodos v 396 do n e Ci dva floti zustrilisya poblizu mista Knida v 394 do n e Spartanci borolisya vidchajdushno osoblivo blizko korablya Lisandra ale buli zreshtoyu peremozheni bilshist yih sudiv potonuli abo buli zahopleni Pislya ciyeyi peremogi Konon i Farnabaz proplivli vzdovzh uzberezhzhya Ioniyi visilayuchi spartanskih namisnikiv i garnizoni z mist Odnak voni ne zumili vzyati dobre ukripleni mista ta Bitva pri pri Koroneyi Dokladnishe Do togo chasu armiya Agesilaya projshovshi cherez Fessaliyu de yij dovelosya vidbivati napadi fessalijciv vstupila v Beotiya de zustrilasya z armiyeyu antispartanskoyi koaliciyi Armiya Agesilaya sho skladalasya perevazhno zi zvilnenih ilotiv i najmanciv iz zagonu z yednalasya zi spartanskim zagonom sho stoyav v Orhomeni i razom iz zagonom perepravlenim cherez Korinfsku zatoku Dvi armiyi zustrilisya pri Yak i pid chas Nemejskoyi bitvi pravi flangi dvoh armij peremagali livi Fivanci prorvali front ale inshi soyuzniki buli peremozheni Todi fivanci povernuli nazad do taboru ale tut yih zustriv Agesilaj i vshent rozgromiv Bagato fivanciv buli vbiti pri sprobi prorvatisya do reshti soyuznikiv Pislya ciyeyi peremogi Agesilaj perepliv zi svij armiyeyu Korinfsku zatoku i povernuvsya do Sparti Podalshij hid vijni 393 388 do n e Podiyi 394 do n e pokazali sho spartanci silni na sushi ale slabki na mori Derzhavi koaliciyi buli nezdatni peremogti spartansku falangu na vidkritij miscevosti ale zberigali svij soyuz silnim i pereshkodzhali prosuvannyu spartanciv u Centralnu Greciyu Spartanci v nastupni kilka rokiv namagalisya vibiti abo Korinf abo Argos iz vijni Soyuzniki tim chasom pragnuli zberegti svij ob yednanij front proti Sparti v toj chas yak Afini i Fivi vikoristovuvali v svoyih interesah zaklopotanist Sparti shob zbilshiti vpliv v oblastyah de voni tradicijno dominuvali tobto Afini pragnuli zbilshiti svij vpliv v Attici i na Egejskomu mori a Fivi v Beotiyi Posilennya Afin partijna borotba v Korinfi U 393 do n e Konon i Farnabaz priplivli do materikovoyi Greciyi de zdijsnili nabig na uzberezhzhya Lakoniyi i zahopili ostriv Kiferu de zalishili garnizon i afinskogo namisnika Pislya cogo voni priplivli do Korinfa de rozpodilili groshi i perekonali chleniv Radi pokazati perskomu caryu sho voni zaslugovuyut jogo doviri Farnabaz todi vidpraviv Konona z istotnimi fondami ta velikoyu chastinoyu flotu v Attiku de flot brav uchast u vidnovlenni Dovgih stin vid Afin do Pireya proyektu yakij buv pochatij Frasibulom v 394 do n e Za dopomogoyu grebciv i robitnikiv yakim platili perskimi groshima budivlya bula nezabarom zakinchena Afini shvidko vikoristovuvali v svoyih interesah volodinnya stinami i flotom shob zahopiti ostrovi Skiros Imbros i Lemnos na yakomu voni vstanovili kleruhiyi Priblizno v cej zhe chas spalahnula partijna borotba v Korinfi mizh demokratichnoyu ta oligarhichnoyu partiyami Demokrati pidtrimani argiv yanami pochali ataku na svoyih suprotivnikiv i oligarhiv vignali z mista Ci vignanci pishli do spartanciv sho perebuvali na svoyij bazi v Sikioni shob prositi pidtrimki v toj chas yak afinyani i beotijci pribuli shob pidtrimati demokrativ V nichnij ataci spartanci i vignanci zahopili port Korinfa u Korinfskij zatoci i nastupnogo dnya zdobuli peremogu nad armiyeyu nadislanoyu proti nih Antispartanski soyuzniki sprobuvali vzyati v oblogu Lehej ale spartanci atakuvali i vignali yih Nevdali sprobi uklasti mir 392 do n e spartanci vidpravili posla Antalkida do satrapa spodivayuchis povernuti persiv proti soyuznikiv povidomivshi yim pro vikoristannya Kononom perskogo flotu shob vidnoviti Afinsku derzhavu Afinyani diznalisya pro ce i poslali Konona ta kilkoh inshih osib shob predstaviti cej vipadok persam voni takozh povidomili svoyih soyuznikiv Argos Korinf i Fivi yaki tezh vidpravili delegaciyi do Tiribaza Na zibranni spartanci zaproponuvali mir osnovanij na nezalezhnosti vsih derzhav cya propoziciya bula vidhilena soyuznikami oskilki Afini bazhali zberegti zahopleni ostrovi v Egejskomu mori Fivi bazhali utrimati kontrol nad a Argos vzhe mav proyekti pro priyednannya Korinfa Konferenciya takim chinom zakinchilasya nichim ale Tiribaz strivozhenij diyami Konona zaareshtuvav jogo i tayemno nadav spartancyam groshi na vidnovlennya yih flotu Hocha Konon shvidko vtik vin pomer vzhe nezabarom pislya vtechi Druga mirna konferenciya bula provedena v Sparti togo samogo roku ale propoziciyi zrobleni tam buli znovu vidhileni soyuznikami Pislya nevdaloyi konferenciyi v Persiyi Tiribaz povernuvsya v Suzi shob povidomiti perskomu carevi pro ci podiyi a novij komanduvach buv vidislanij shob prijnyati komanduvannya Struhas peresliduvav antispartansku politiku i sponukav yih komanduvacha v cij galuzi napasti na nogo Fibron yakijs chas rozoryav persku teritoriyu ale buv ubitij razom z bagatma jogo voyakami koli Struhas zamaniv u zasidku odnu z jogo pogano organizovanih diversijnih grup Fibrona piznishe zaminiv yakij voyuvav vdalishe peremagayuchi u malih sutichkah i navit poloniv zyatya Struhasa ale j vin ne dosyag znachnih uspihiv Bitva pri Leheyi i zahoplennya Korinfa Istm Korinf i prilegla teritoriya U Korinfi demokratichna partiya prodovzhuvala trimati derzhavu v svoyih rukah v toj chas yak vignanci j spartanci trimali misto z yakogo voni zdijsnili nabig na sela roztashovani poryad z Korinfom 391 do n e Agesilaj provodiv kampaniyu v Korinfi zahopivshi kilka ukriplenih punktiv z velikoyu kilkistyu polonenih i zdobichi U toj chas yak Agesilaj perebuvav u svoyemu tabori afinskij polkovodec Ifikrat z armiyeyu yaka majzhe povnistyu skladalasya z legkoozbroyenih vijskovikiv i peltastiv metalnikiv spisiv otrimav rishuchu nad spartanskim zagonom sho znahodivsya v Leheyi U bitvi Ifikrat skoristavsya brakom peltastiv u spartanskomu vijsku poki ti ne zapanikuvali i ne vdalisya do vtechi Agesilaj povernuvsya dodomu nezabarom pislya cih podij ale Ifikrat prodovzhiv svij pohid i zahopiv nazad bagato mist yaki ranishe buli vzyati spartancyami hocha vin ne zmig vidvoyuvati Lehej Pislya cogo vin rushiv u Fliunt i Arkadiyu rishuche peremagayuchi fliuntijciv i grabuyuchi teritoriyu arkadijciv koli ti ne zabazhali vstupiti z nim u bij Pislya ciyeyi peremogi argoska armiya vstupila v Korinf i zahopila akropol Korinf priyednanij do Argoskoyi derzhavi Podalshi kampaniyi na suhodoli Pislya peremog Ifikrata poblizu Korinfa bilshe velikih kampanij na suhodoli tut ne provodilosya Vijskovi diyi prodovzhuvalisya na Peloponnesi i na pivnichnomu zahodi Greciyi Agesilaj uspishno voyuvav v Argolida v 391 do n e i pochav she dvi veliki ekspediciyi pered zavershennyam vijni U pershij z nih v 389 do n e spartanski ekspedicijni sili pereplivli Korinfsku zatoku shob napasti na Akarnaniyu soyuznika antispartanskoyi koaliciyi Spochatku akarnanci unikali spartanskih vijsk i hovalisya v gorah ale Agesilaj zrushtoyu zmusiv yih piti na generalnu bitvu v yakij akarnanci buli rozbiti i vtratili bagato lyudej Pislya cogo Agesilaj pripliv dodomu cherez Korinfsku zatoku Nastupnogo roku akarnanci uklali mir zi spartancyami shob uniknuti podalshih vtorgnen 388 do n e Agesipolis poviv spartansku armiyu proti Argosa Oskilka zhodna argoska armiya ne kinula jomu viklik vin yakijs chas grabuvav sela a potim pislya otrimannya nespriyatlivih oznak povernuvsya dodomu Podalshi kampaniyi na Egejskomu mori Grecka triyera Pislya porazki pri Knidi spartanci pochali vidnovlyuvati flot i v borotbi z Korinfom vidnovili upravlinnya Korinfskoyu zatokoyu 392 do n e Pislya vidmovi vid mirnih peregovoriv spartanci togo zh roku vidpravili nevelikij flot pid provodom v Egejske more dlya togo shob dopomogti oligarham zaslanim z Rodosa Ekdik dosyag Knida i diznavsya sho demokrati volodiyut znachno bilshoyu kilkistyu suden nizh vin i zalishivsya v Knidi Spartanci todi nadislali jomu v dopomogu flot z Korinfskoyi zatoki pid komanduvannyam Na Samosi Televtij priyednav do svogo flotu samoski korabli vidpliv do Knida i potim pochav operaciyu proti Rodosu Strivozheni cimi diyami spartanciv afinyani vidpravili flot iz 40 triyer pid komanduvannyam Frasibula Vin vvazhayuchi sho demokrati na Rodosi vtrimayutsya i bez jogo dopomogi popliv do Gellespontu Dorogoyu vin shiliv kilka derzhav do druzhbi z afinyanami potim u Vizantiyi zdav na vidkup desyatividsotkove mito z tovariv sho vivozyatsya z Chornogo morya takim chinom vidnovivshi dzherelo dohodu na yakij spiralisya afinyani v Peloponneskij vijni Pislya cogo vin pripliv na Lesbos de za pidtrimki mitilenciv peremig spartanski vijska sho buli na ostrovi i vidvoyuvav bagato mist Odnak potim Frasibula vbili meshkanci mista nad yakimi jogo zagoni tvorili bezchinstva Pislya cih podij spartanci vidpravili novogo komanduvacha v Yakijs chas vin uspishno voyuvav z Farnabaz m i zahopiv bagato afinskih torgovih suden Poboyuyuchis vtratiti te sho yim vdalosya dosyagti na Gellesponti afinyani vidpravili proti Anaksibiya Ifikrata Pershij chas vijskovi diyi polyagali lishe u tomu sho dvi armiyi grabuvali teritoriyu mist yaki stali na bik yih suprotivnikiv ale potim Ifikrat vgadavshi de Anaksibij bude prohoditi virishiv vlashtuvati jomu zasidku Koli Anaksibij i jogo soldati spuskalisya z gir de yih chekav Ifikrat afinyani napali na spartanciv ubivshi Anaksibiya i bagatoh vorozhih soldativ Egina ta Pirej 389 do n e afinyani pochali ataku ostrova Egina Spartanci nezabarom vidbili napad afinskogo flotu ale afinyani prodovzhuvali oblogu Egini z suhodolu Spartanskij flot pripliv pid komanduvannyam Antalkida ale buv blokovanij v Abidosi Afinyani ne mali usmpihu v oblozi Egini i pislya dekilkoh misyaciv buli vidklikani Nezabarom pislya vidhodu afinyan z Egini spartanskij flot na choli z zamaniv u zasidku afinskij flot blizko Afin zahopivshi pri comu kilka suden Afinyani u vidpovid tezh virishili vlashtuvati zasidku Habrij na shlyahu do Kipru visadivsya na Egini i z zasidki napav na eginciv i yih soyuznikiv spartanciv ubivshi bagatoh z nih vklyuchayuchi Gorgopa Spartanci todi vidpravili na Eginu shob toj komanduvav tamteshnim flotom Pomitivshi sho ohorona afinskih taboriv pislya peremogi Habriya vtratila pilnist vin zdijsniv nabig na Pirej zahopivshi bezlich torgovih suden Antalkidiv mir 387 do n e Dokladnishe Antalkidiv mir Antalkid tim chasom vstupiv v peregovori z i dosyag ugodi pro te sho persi vstuplyat u vijnu na boci Sparti yaksho soyuzniki vidmovlyatsya uklasti mir Persi buli nezadovoleni diyami Afin v tomu chisli yihnoyu pidtrimkoyu kiprskogo carya i yegipetskogo carya Ahorisa yaki perebuvali v stani vijni z Persiyeyu Persi virishili sho yihnya politika oslablennya Sparti i pidtrimki yiyi vorogiv stala marnoyu Pislya vtechi z blokovanogo Abidosa Antalkid napav na malenkij afinskij zagin i peremig jogo a potim ob yednav svij flot iz flotom pidtrimki poslanim iz Sirakuz Z cim vijskom yake she bulo zbilsheno sudami nadislanimi satrapami perskih oblastej vin pripliv v Gellespont de zablokuvav torgovelni marshruti za yakimi v Afini nadhodilo zerno Afinyani yaki pam yatali porazku cherez ce v Peloponneskij vijni dvoma desyatilittyami ranishe buli gotovi uklasti mir V cih umovah Tiribaz sklikav v ostannih misyacyah 387 do n e mirnu konferenciyu na yakij golovni uchasniki vijni povinni buli obgovoriti umovi mirnogo dogovoru V osnovu ugodi lyaglo propoziciyu perskogo carya Artakserksa II Car Artakserks vvazhaye spravedlivim shob jomu nalezhali vsi mista Aziyi a z ostroviv Klazomeni i Kipr Vsim inshim ellinskim mistam velikim i malim povinna buti nadana avtonomiya krim Lemnosa Imbrosa i Skirosa yaki yak i ranishe zalishayutsya pid vladoyu afinyan Tiyeyi z voyuyuchih storin yaka ne prijme cih umov ya razom iz prijnyavshimi mir ogoloshuyu vijnu na suhodoli i na mori i voyuyuchim z nimi nadam pidtrimku korablyami i groshima Na mirnij konferenciyi u Sparti spartanci z yihnoyu vladoyu zbilshenoyu zagrozoyu perskogo vtruchannya zabezpechili zgodu vsih golovnih derzhav Greciyi iz cimi propoziciyami Ukladena ugoda stalo vidomoyu yak Carskij mir z oglyadu na vpliv persiv yakij voni spravili pri ukladenni takoyi ugodi Cya ugoda bula pershoyu sproboyu ukladennya zagalnogo miru v greckij istoriyi zgidno z ugodoyu vsi mista povinni mali stati nezalezhnimi punkt yakij bude privedenij v zhittya spartancyami Pid zagrozoyu spartanskoyi intervenciyi Fivi rozformuvali Beotijskij soyuz Argosko Korinfska derzhava rozpalasya Korinf pozbavlenij silnogo soyuznika buv znovu prijnyatij u Peloponneskij soyuz Pislya 8 rokiv borotbi Korinfska vijna bula zavershenaNaslidki vijniPislya pidpisannya miru dvi derzhavi vidpovidalni za vikonannya punktiv dogovoru Persiya i Sparta zdobuli povnu perevagu Imperiya Ahemenidiv u spravi yakoyi teper ne vtruchalisya ni Afini ni Sparta zakripila svoye zahoplennya shidnoyi Egeyidi basejn Egejskogo morya a v 380 do n e zahopila i Yegipet i Kipr Sparta tim chasom v yiyi nedavno vidnovlenomu polozhenni v greckij politichnij sistemi vikoristala u svoyih interesah punkt mirnogo dogovoru pro avtonomiyu greckih derzhav shob rozgromiti bud yaku koaliciyu yaka b sprijmalas yak zagroza Mir u Greciyi trivav nedovgo 378 do n e pochalasya nova vijna yaku zgodom nazvali Spartanska gegemoniya nad materikovoyu Greciyeyu trivala she 16 rokiv pislya Antalkidovogo miru do Vijna takozh vidznachila pochatok pidjomu Afin u greckomu sviti Z yih stinami i yih vidnovlenim flotom afinyani nareshti zvernuli svoyi poglyadi za kordoni Attiki Do seredini 4 stolittya do n e voni zibrali konfederaciyu egejskih derzhav zazvichaj vidomu yak Drugij Afinskij morskij soyuz povernuvshi prinajmni chastinu togo sho voni vtratili z porazkoyu v 404 do n e ionijski greki znovu opinilisya pid vladoyu Persiyi Prote koli voni pershij raz potrapili pid kontrol Persiyi 6 stolittya do n e materikovi derzhavi robili sprobi zvilniti yih sho voni i zrobili v hodi greko perskih voyen Pislya Korinfskoyi vijni zhodna z balkanskih derzhav ne robila sprob vtrutitisya Pislya stolit borotbi Persiya keruvala Ioniyeyu bez storonnogo vtruchannya ponad 50 rokiv do epohi Aleksandra Makedonskogo PrimitkiHornblauer Corinthian War S 391 Fajn Dzh V A Drevnie greki kriticheskaya istoriya S 556 559 Fajn Dzh V A Drevnie greki kriticheskaya istoriya S 547 Ksenofont Ellinska istoriya 3 2 25 Pavsanij Opis Elladi 3 9 2 4 Ksenofont Ellinska istoriya 3 4 25 29 u primitkah do perekladu Ksenofonta zauvazhuye sho Ksenofont mig tak vchiniti cherez simpatiyu do Frasibula Mustafin O Vlada majdanu Hto i navisho vinajshov demokratiyu K 2016 s 86 87 Ksenofont Ellinska istoriya 3 5 3 5 Fajn Dzh V A Drevnie greki kriticheskaya istoriya S 548 549 Ksenofont Ellinska istoriya 3 5 6 7 Ksenofont Ellinska istoriya 3 5 17 25 Mustafin O Vlada majdanu Hto i navisho vinajshov demokratiyu K 2016 s 88 Diodor Sicilijskij Istorichna biblioteka 14 82 1 3 Ksenofont Ellinska istoriya 4 2 1 8 Bitva opisuyetsya u Ksenofonta Ellinska istoriya 4 2 16 23 i u Diodora Sicilijskogo Istorichna biblioteka 14 83 1 2 Ksenofont Ellinska istoriya 3 4 27 29 Fajn Dzh V A Drevni greki kritichna istoriya S 546 547 Bitva opisuyetsya u Ksenofonta Ellinska istoriya 4 3 15 20 i u Diodora Istorichna biblioteka 14 83 1 2 Ksenofont Ellinska istoriya 4 8 7 10 Fajn Dzh V A Starodavni greki kritichna istoriya S 551 Ci podiyi opisuyutsya u Ksenofonta Ellinska istoriya 4 4 i u Diodora Istorichna biblioteka 14 86 Fajn Dzh V A Drevni greki kritichna istoriya s 550 Ksenofont Ellinska istoriya 4 8 17 19 Ksenofont Ellinska istoriya 4 8 20 22 Ksenofont Ellinska istoriya 4 5 Ci podiyi krashe opisani u Ksenofonta 4 4 15 16 ale hronologiya zaproponovana Diodorom 14 91 3 jmovirnisha Diodor Istorichna biblioteka 14 92 1 Ksenofont Ellinska istoriya 4 4 19 Ksenofont Ellinska istoriya 4 6 Ksenofont Ellinska istoriya 4 7 1 Ksenofont Ellinska istoriya 4 7 Ksenofont Ellinska istoriya 4 8 10 11 Ksenofont Ellinska istoriya 4 8 23 24 Ksenofont Ellinska istoriya 4 8 25 31 Ksenofont Ellinska istoriya 4 8 31 39 Ksenofont Ellinska istoriya 5 1 1 7 Ksenofont Ellinska istoriya 5 1 8 13 Ksenofont Ellinska istoriya 5 1 13 24 Fajn Dzh V A Drevnie greki kriticheskaya istoriya S 554 555 Ksenofont Ellinska istoriya 5 1 24 29 Ksenofont Ellinska istoriya 5 1 31 Dzh V A Starodavni greki kritichna istoriya S 556 557 Fajn Dzh V A Starodavni greki kritichna istoriya S 557 559Dzherela nedostupne posilannya z lipnya 2019 Realnyj slovar klassicheskih drevnostej nedostupne posilannya z zhovtnya 2019