Койо́т (Canis latrans) — хижий ссавець родини Псові. Поширений у Північній Америці. Назва походить від ацтекського слова coyotl, «гавкаючий пес».
Койот | |
---|---|
![]() | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Тварини (Animalia) |
Тип: | Хордові (Chordata) |
Клада: | Синапсиди (Synapsida) |
Клас: | Ссавці (Mammalia) |
Ряд: | Хижі (Carnivora) |
Родина: | Псові (Canidae) |
Підродина: | Caninae |
Триба: | Canini |
Підтриба: | Canina |
Рід: | Пес (Canis) |
Вид: | Койот (C. latrans) |
Біноміальна назва | |
Canis latrans Say, 1823 | |
![]() | |
Сучасний ареал койота |
Зовнішній вигляд
За розміром койот помітно поступається звичайному вовку. Довжина тіла — 75–100 см, хвоста — близько 30 см, висота в плечах — 50 см; маса — до 21 кг. Як і в інших диких псів, у койота стоячі вуха й довгий пухнастий хвіст. Шерсть довша, ніж у вовка. Забарвлення буре, крапчасте чорним і сірим, на череві — дуже світле. Кінець хвоста чорний.
Розповсюдження
Поширений в Новому Світі від Аляски до Панами. Існує 18 підвидів. До 50-х років XIX ст. койот водився тільки від Міссісіпі до гір Сьєрра-Невада, і від провінції Альберта (Канада) до Мексики. Не був відомий і в південно-східних штатах США. Але у зв'язку з масовим зведенням лісів і винищуванням основних харчових конкурентів — звичайного і рудого вовка — койот розповсюдився на нинішньому обширному ареалі. Так, під час «золотої лихоманки» койоти, ув'язавшись за золотошукачами, проникли до Канади й на Аляску; у Джорджію і Флориду були спеціально завезені як дичина. На сьогодні койот зустрічається в 49 з 50 штатів США (окрім Гаваїв).
Підвиди
Виділяють 19 підвидів:
- C. l. cagottis C.E.H. Smith, 1839 — штати Оахака, Сан-Луїс-Потосі, Пуебла та Веракрус у Мексиці.
- C. l. clepticus Elliot, 1903 — північна Нижня Каліфорнія та південно-західна Каліфорнія.
- C. l. dickeyi Nelson, 1932 — спочатку відомий лише з Серро-Моготе, 3,2 км на захід від річки у Ла-Уніон, Салвадор; у січні 2013 року він розширив свій ареал на південь до південної Панами.
- C. l. frustor Woodhouse, 1851 — південно-східний і крайній схід Канзасу, Оклахома, Техас, Міссурі та Арканзас.
- C. l. goldmani Merriam, 1904 — відомий лише з Сан-Вісенте, Чіапас, Мексика, поблизу гватемальського кордону
- C. l. hondurensis Goldman, 1936 — відомий лише з відкритої місцевості на північний схід від Арчаги, на північ від Тегусігальпи.
- C. l. impavidus Allen, 1903 — Південна Сонора, крайній південно-західний Чихуахуа, західний Дуранго, західний Сакатекас і Сіналоа (Мексика).
- C. l. incolatus Hall, 1934 — бореальні ліси Аляски, Юкону, Північно-Західних територій, північної Британської Колумбії та північної Альберти (Канада).
- C. l. jamesi Townsend, 1912 — острів Тібурон у Каліфорнійській затоці
- C. l. latrans Say, 1823 — Великі рівнини від Альберти, Манітоби та Саскачевану на південь до Нью-Мексико та Техасу.
- C. l. lestes Merriam, 1897 — захід США
- C. l. mearnsi Merriam, 1897 — захід США, північ Мексики.
- C. l. microdon Merriam, 1897 — Південний Техас і Північний Тамауліпас.
- C. l. ochropus von Eschscholtz, 1829 — Каліфорнія на захід від Сьєрра-Невади.
- C. l. peninsulae Merriam, 1897 — Нижня Каліфорнія
- C. l. var Lawrence & Bossert, 1969 — схід США, південний схід Канади.
- C. l. texensis Bailey, 1905 — більша частина Техасу, східна частина Нью-Мексико та північно-східна Мексика.
- C. l. thamnos Jackson, 1949 — центральні США.
- C. l. umpquensis Jackson, 1949 — узбережжя Британської Колумбії, Вашингтона та Орегону.
- C. l. vigilis Merriam, 1897 — тихоокеанське узбережжя Мексики.
Спосіб життя і живлення
Койот характерний для відкритих рівнин, зайнятих преріями і пустелями. У ліси забігає рідко. Зустрічається як в безлюдних місцях, так і на околицях великих міст, наприклад, Лос-Анджелеса. Легко пристосовується до антропогенних ландшафтів. Спосіб життя, в основному, сутінковий. У біоценозах прерій койот займає місце, схоже з місцем шакала в біоценозах Старого Світу.
Койот всеїдний і украй невибагливий до їжі. Проте 90 % його раціону складають тваринні корми: зайці, кролик, лугові собачки, бабаки і ховрахи (у Канаді), дрібні гризуни. Нападає на ракунів, тхорів, опосумів і бобрів, також їсть птахів (фазанів), комах. З 2015 року в США помічені випадки нападів койотів на дитинчат каліфорнійських тюленів. Добре плаває і ловить водну живність — рибу, жаб і тритонів. На домашніх овець, кіз, диких оленів і вилорогів нападає рідко. В кінці літа і восени із задоволенням поїдає ягоди, плоди і земляні горіхи. У північних районах взимку переходить на живлення падлом; іде за стадами великих копитних, поїдаючи полеглих і дорізуючи ослаблених тварин. Людей не чіпає; у передмістях часом риється в смітті.
Полюють койоти поодинці, парами, іноді, на крупну дичину (карибу, вапіті) — зграями. Розділення ролей в полюючій зграї таке ж, як у вовків: загоничі виводять дичину на засідку або женуть її по черзі. Іноді койот полює спільно з борсуком, який розриває вхід в нору і виганяє її мешканця прямо на койота. Кожен койот, пара або сімейна група володіють власною територією, центром якої є лігво або нора. Члени зграї регулярно мітять межі своєї ділянки сечею.
«Найспортивніший» зі всіх диких вовчих, койот здатний здійснювати стрибки в 2—4 м завдовжки і бігти із швидкістю 40—50 км/год; на коротких дистанціях розвиває швидкість до 65 км/год. Може переміщатися на великі відстані; на полюванні за ніч в середньому проходить 4 км. Можливо, у койота найрозвиненіші серед всіх псових органи чуття; він бачить на відстані до 200 м, однаково добре і вдень, і вночі. Крім того, койот — «найголосистіший» серед північноамериканських ссавців: його гучне завивання складає невід'ємну особливість прерій. Основні вороги — пума і вовк. Койот не терпить на своїй території присутності рудої лисиці, свого харчового конкурента.
Іноді койоти схрещуються з домашніми псами. Схрещення койота з вовком є спірним. Койот часто буває харчовим конкурентом вовка, сам койот як вид також належить до вовчої здобичі. Якщо шляхи вовка і койота перетинаються, вовк загризає койота.
Соціальна структура і розмноження
Основною соціальною одиницею у койотів є пара з самця і самки, хоча часто зустрічаються тварини-одиночки і зграї. Зграї утворюються там, де койотів багато, а їжа рясна; у них по 5—6 особин, батьків і молодняка з попереднього року. Зграї з'являються у койотів і тоді, коли знижується чисельність дрібних гризунів, і койоти вимушені об'єднуватися для полювання на крупних тварин. Койоти рідко конфліктують серйозно, навіть вторгнення чужаків на ділянку зграї зазвичай не приводить до сутички.
Пари у койота утворюються на багато років. Спаровування — в січні—лютому. Вагітність — 60—65 днів; у виводку 5—10, іноді до 19 дитинчат. Виводок народжується в лігві — в печері, міжгір'ї серед скель, в дуплі поваленого дерева або в норі, часом старій борсуковій або лисичій. У койотів зазвичай є запасні житла, куди батьки переносять дитинчат у разі небезпеки. У сімейних турботах беруть участь обидва батьки. Перші дні самиця не виходить з нори, а їжу здобуває самець. Дитинчат годують, відригуючи напівперетравлену їжу. Восени вони стають самостійними; молоді самці йдуть, а самиці часто залишаються в зграї.
Койоти живуть до 10 років на волі і 16—18 років в неволі.
Господарське значення
Койот чудово пристосовується до місця існування, що змінюється. Це один з небагатьох видів тварин, здатних виживати в урбанізованих районах. Койот знищує шкідливих гризунів — мишей, пацюків і кроликів.
Койот у міфології
В міфах північноамериканських індіанців койот фігурує, як божество — трикстер, хитре, тямуще і пустотливе. У міфах про творіння Койот часом створює світ і перших людей, штовхаючи грудку грязюки або екскрементів.
Галерея
Примітки
- California seal pups were turning up headless. Experts finally confirmed the culprit. // By Grace Toohey, Los Angeles Times. December 27, 2023
- На узбережжі Каліфорнії знайшли обезголовлених дитинчат тюленів. І вчені вже знають, хто це зробив. 28.12.2023, 21:30
Посилання
- Marc Bekoff Canis latrans. Mammalian Species. 1977. N.79, pp. 1–9 (англ.)
- Ronald M. Nowak. Walker's carnivores of the world. — JHU Press, 2005. — С. 96. — . (англ.)
- (англ.)
- Animal Diversity Web [ 6 Травня 2014 у Wayback Machine.] (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kojo t Canis latrans hizhij ssavec rodini Psovi Poshirenij u Pivnichnij Americi Nazva pohodit vid actekskogo slova coyotl gavkayuchij pes Kojot Period isnuvannya 1 8 0 mln r t PreꞒ Ꞓ O S D C P T J K Ꝑ N Ohoronnij status Najmenshij rizik MSOP 3 1 Biologichna klasifikaciya Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klada Sinapsidi Synapsida Klas Ssavci Mammalia Ryad Hizhi Carnivora Rodina Psovi Canidae Pidrodina Caninae Triba Canini Pidtriba Canina Rid Pes Canis Vid Kojot C latrans Binomialna nazva Canis latrans Say 1823 Suchasnij areal kojotaZovnishnij viglyadZa rozmirom kojot pomitno postupayetsya zvichajnomu vovku Dovzhina tila 75 100 sm hvosta blizko 30 sm visota v plechah 50 sm masa do 21 kg Yak i v inshih dikih psiv u kojota stoyachi vuha j dovgij puhnastij hvist Sherst dovsha nizh u vovka Zabarvlennya bure krapchaste chornim i sirim na cherevi duzhe svitle Kinec hvosta chornij RozpovsyudzhennyaPoshirenij v Novomu Sviti vid Alyaski do Panami Isnuye 18 pidvidiv Do 50 h rokiv XIX st kojot vodivsya tilki vid Missisipi do gir Syerra Nevada i vid provinciyi Alberta Kanada do Meksiki Ne buv vidomij i v pivdenno shidnih shtatah SShA Ale u zv yazku z masovim zvedennyam lisiv i vinishuvannyam osnovnih harchovih konkurentiv zvichajnogo i rudogo vovka kojot rozpovsyudivsya na ninishnomu obshirnomu areali Tak pid chas zolotoyi lihomanki kojoti uv yazavshis za zolotoshukachami pronikli do Kanadi j na Alyasku u Dzhordzhiyu i Floridu buli specialno zavezeni yak dichina Na sogodni kojot zustrichayetsya v 49 z 50 shtativ SShA okrim Gavayiv PidvidiVidilyayut 19 pidvidiv C l cagottis C E H Smith 1839 shtati Oahaka San Luyis Potosi Puebla ta Verakrus u Meksici C l clepticus Elliot 1903 pivnichna Nizhnya Kaliforniya ta pivdenno zahidna Kaliforniya C l dickeyi Nelson 1932 spochatku vidomij lishe z Serro Mogote 3 2 km na zahid vid richki u La Union Salvador u sichni 2013 roku vin rozshiriv svij areal na pivden do pivdennoyi Panami C l frustor Woodhouse 1851 pivdenno shidnij i krajnij shid Kanzasu Oklahoma Tehas Missuri ta Arkanzas C l goldmani Merriam 1904 vidomij lishe z San Visente Chiapas Meksika poblizu gvatemalskogo kordonu C l hondurensis Goldman 1936 vidomij lishe z vidkritoyi miscevosti na pivnichnij shid vid Archagi na pivnich vid Tegusigalpi C l impavidus Allen 1903 Pivdenna Sonora krajnij pivdenno zahidnij Chihuahua zahidnij Durango zahidnij Sakatekas i Sinaloa Meksika C l incolatus Hall 1934 borealni lisi Alyaski Yukonu Pivnichno Zahidnih teritorij pivnichnoyi Britanskoyi Kolumbiyi ta pivnichnoyi Alberti Kanada C l jamesi Townsend 1912 ostriv Tiburon u Kalifornijskij zatoci C l latrans Say 1823 Veliki rivnini vid Alberti Manitobi ta Saskachevanu na pivden do Nyu Meksiko ta Tehasu C l lestes Merriam 1897 zahid SShA C l mearnsi Merriam 1897 zahid SShA pivnich Meksiki C l microdon Merriam 1897 Pivdennij Tehas i Pivnichnij Tamaulipas C l ochropus von Eschscholtz 1829 Kaliforniya na zahid vid Syerra Nevadi C l peninsulae Merriam 1897 Nizhnya Kaliforniya C l var Lawrence amp Bossert 1969 shid SShA pivdennij shid Kanadi C l texensis Bailey 1905 bilsha chastina Tehasu shidna chastina Nyu Meksiko ta pivnichno shidna Meksika C l thamnos Jackson 1949 centralni SShA C l umpquensis Jackson 1949 uzberezhzhya Britanskoyi Kolumbiyi Vashingtona ta Oregonu C l vigilis Merriam 1897 tihookeanske uzberezhzhya Meksiki Sposib zhittya i zhivlennyaKojot harakternij dlya vidkritih rivnin zajnyatih preriyami i pustelyami U lisi zabigaye ridko Zustrichayetsya yak v bezlyudnih miscyah tak i na okolicyah velikih mist napriklad Los Andzhelesa Legko pristosovuyetsya do antropogennih landshaftiv Sposib zhittya v osnovnomu sutinkovij U biocenozah prerij kojot zajmaye misce shozhe z miscem shakala v biocenozah Starogo Svitu Kojot vseyidnij i ukraj nevibaglivij do yizhi Prote 90 jogo racionu skladayut tvarinni kormi zajci krolik lugovi sobachki babaki i hovrahi u Kanadi dribni grizuni Napadaye na rakuniv thoriv oposumiv i bobriv takozh yist ptahiv fazaniv komah Z 2015 roku v SShA pomicheni vipadki napadiv kojotiv na ditinchat kalifornijskih tyuleniv Dobre plavaye i lovit vodnu zhivnist ribu zhab i tritoniv Na domashnih ovec kiz dikih oleniv i vilorogiv napadaye ridko V kinci lita i voseni iz zadovolennyam poyidaye yagodi plodi i zemlyani gorihi U pivnichnih rajonah vzimku perehodit na zhivlennya padlom ide za stadami velikih kopitnih poyidayuchi poleglih i dorizuyuchi oslablenih tvarin Lyudej ne chipaye u peredmistyah chasom riyetsya v smitti Polyuyut kojoti poodinci parami inodi na krupnu dichinu karibu vapiti zgrayami Rozdilennya rolej v polyuyuchij zgrayi take zh yak u vovkiv zagonichi vivodyat dichinu na zasidku abo zhenut yiyi po cherzi Inodi kojot polyuye spilno z borsukom yakij rozrivaye vhid v noru i viganyaye yiyi meshkancya pryamo na kojota Kozhen kojot para abo simejna grupa volodiyut vlasnoyu teritoriyeyu centrom yakoyi ye ligvo abo nora Chleni zgrayi regulyarno mityat mezhi svoyeyi dilyanki secheyu Najsportivnishij zi vsih dikih vovchih kojot zdatnij zdijsnyuvati stribki v 2 4 m zavdovzhki i bigti iz shvidkistyu 40 50 km god na korotkih distanciyah rozvivaye shvidkist do 65 km god Mozhe peremishatisya na veliki vidstani na polyuvanni za nich v serednomu prohodit 4 km Mozhlivo u kojota najrozvinenishi sered vsih psovih organi chuttya vin bachit na vidstani do 200 m odnakovo dobre i vden i vnochi Krim togo kojot najgolosistishij sered pivnichnoamerikanskih ssavciv jogo guchne zavivannya skladaye nevid yemnu osoblivist prerij Osnovni vorogi puma i vovk Kojot ne terpit na svoyij teritoriyi prisutnosti rudoyi lisici svogo harchovogo konkurenta Inodi kojoti shreshuyutsya z domashnimi psami Shreshennya kojota z vovkom ye spirnim Kojot chasto buvaye harchovim konkurentom vovka sam kojot yak vid takozh nalezhit do vovchoyi zdobichi Yaksho shlyahi vovka i kojota peretinayutsya vovk zagrizaye kojota Socialna struktura i rozmnozhennyaOsnovnoyu socialnoyu odiniceyu u kojotiv ye para z samcya i samki hocha chasto zustrichayutsya tvarini odinochki i zgrayi Zgrayi utvoryuyutsya tam de kojotiv bagato a yizha ryasna u nih po 5 6 osobin batkiv i molodnyaka z poperednogo roku Zgrayi z yavlyayutsya u kojotiv i todi koli znizhuyetsya chiselnist dribnih grizuniv i kojoti vimusheni ob yednuvatisya dlya polyuvannya na krupnih tvarin Kojoti ridko konfliktuyut serjozno navit vtorgnennya chuzhakiv na dilyanku zgrayi zazvichaj ne privodit do sutichki Pari u kojota utvoryuyutsya na bagato rokiv Sparovuvannya v sichni lyutomu Vagitnist 60 65 dniv u vivodku 5 10 inodi do 19 ditinchat Vivodok narodzhuyetsya v ligvi v pecheri mizhgir yi sered skel v dupli povalenogo dereva abo v nori chasom starij borsukovij abo lisichij U kojotiv zazvichaj ye zapasni zhitla kudi batki perenosyat ditinchat u razi nebezpeki U simejnih turbotah berut uchast obidva batki Pershi dni samicya ne vihodit z nori a yizhu zdobuvaye samec Ditinchat goduyut vidriguyuchi napivperetravlenu yizhu Voseni voni stayut samostijnimi molodi samci jdut a samici chasto zalishayutsya v zgrayi Kojoti zhivut do 10 rokiv na voli i 16 18 rokiv v nevoli Gospodarske znachennyaKojot chudovo pristosovuyetsya do miscya isnuvannya sho zminyuyetsya Ce odin z nebagatoh vidiv tvarin zdatnih vizhivati v urbanizovanih rajonah Kojot znishuye shkidlivih grizuniv mishej pacyukiv i krolikiv Kojot u mifologiyiDokladnishe Kojot mifologiya V mifah pivnichnoamerikanskih indianciv kojot figuruye yak bozhestvo trikster hitre tyamushe i pustotlive U mifah pro tvorinnya Kojot chasom stvoryuye svit i pershih lyudej shtovhayuchi grudku gryazyuki abo ekskrementiv GalereyaPrimitkiCalifornia seal pups were turning up headless Experts finally confirmed the culprit By Grace Toohey Los Angeles Times December 27 2023 Na uzberezhzhi Kaliforniyi znajshli obezgolovlenih ditinchat tyuleniv I vcheni vzhe znayut hto ce zrobiv 28 12 2023 21 30PosilannyaMarc Bekoff Canis latrans Mammalian Species 1977 N 79 pp 1 9 angl Ronald M Nowak Walker s carnivores of the world JHU Press 2005 S 96 ISBN 0801880327 angl angl Animal Diversity Web 6 Travnya 2014 u Wayback Machine angl