Зі́ньків (в минулому місто, містечко) — село Хмельницького району Хмельницької області на р. Ушиці. Адміністративний центр Зіньківської сільської громади.
село Зіньків | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Хмельницька область | ||||
Район | Хмельницький район | ||||
Громада | Зіньківська сільська громада | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1404 | ||||
Населення | 1686 | ||||
Площа | 6,867 км² | ||||
Густота населення | 245,52 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 32514 | ||||
Телефонний код | +380 3846 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 49°04′37″ пн. ш. 27°04′20″ сх. д. / 49.07694° пн. ш. 27.07222° сх. д.Координати: 49°04′37″ пн. ш. 27°04′20″ сх. д. / 49.07694° пн. ш. 27.07222° сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря | 200 м | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 32514, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, с. Зіньків, вул. Писаренка, 46 | ||||
Карта | |||||
![]() Зіньків | |||||
![]() Зіньків | |||||
Мапа | |||||
|
Географія
Розташоване село на подільській височині в південно-західній частині України, на автошляху Т 2315 за 15 км від траси Н03 (Чернівці — Житомир).
Клімат
Зіньків знаходяться в межах вологого континентального клімату із теплим літом.
Адміністративний поділ
В 1803 році завершилося укрупнення повітів Подільської губернії. Після скасування Зіньківського повіту, Зіньків став містечком Летичівського повіту і центром Зіньківської волості. До її складу входили Баранівка, Вербка Мурована, Грим'ячка, Крутиброди, Лисівка, Охрімівці, Охрімовецька Слобідка, Петрашівка, Станіславівка, Сутківці, Адамівка. На початку XIX століття Зіньків втратив статус міста. 1923 — Зіньків став центром однойменного району, де мешкало 32277 осіб. В 1931 році було ліквідовано Зіньківський район, а його територія відійшла до Затонського (з 1938 року — Віньковецького) району, який входив до Вінницької області, з 22 вересня 1937 року Кам'янець-Подільської області.
Історія
Перші згадки про поселення знаходимо під 1404 роком, коли польський король Ягайло надав Зіньків з околицями та Сатанів Пйотру Шафранцеві.
1431 року замок було передано іншому власнику — Пйотру зі Спрови Одровонжеві. Село згадується у грамоті 1 березня (10 березня за новим стилем) 1440 року — король Володислав підтверджує за Петром Одровонжем 13 раніше наданих йому Ягайлом сіл.
У 1458 ст. руський воєвода Анджей Одровонж (син П. Одровонжа) звів тут замок для захисту населення від татарських набігів. 1458 року Анджей Одровонж із дозволу короля Казимира IV надав Зінькову магдебурзьке право (перед тим місто користувалось польським).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTloTDJGa0x5VkVNQ1U1TnlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWk1d2JtYz0ucG5n.png)
У 15 — початку 16 століттях Зіньків був головним містом Зіньківської округи, що тяглася до Дністра на південному сході.
Після Одровонжів маєток був власністю Сенявських до середини XVIII століття. В XV—XVI ст. місцевий форпост відігравав значну роль в боротьбі з татарами. Коли 1453 року татари напали на Поділля і забрали великий ясир, зіньківський староста Ян Лящ погнався за напасниками, розгромив їх під Теребовлею. Якуб Сециґнєвський розбив татар під Зіньковом у 1516 р. 1524 року турки й татари спустошили Поділля, обложили замок, та здобути його не змогли. Населення, яке ніяк не могло зажити в цих місцях спокійно, масово переселялося в 40-х роках 16 ст. до недалекого звідси та більш укріпленого Бару.
Під час Хмельниччини Зіньків опинився в центрі воєнних дій. Місто було спустошено, чимало жителів покинули свої домівки та переселилися за Дніпро. У другій половині 17 ст. численні конфлікти Руїни не сприяли відбудові Зінькова. На початку 18 ст. Зіньків стає осередком гайдамацького руху, відображеного у місцевому фольклорі («Виступали козаченьки з міста із Зінькова»). У другій половині 18 ст. Зіньків став одним із опорних пунктів Барської конфедерації.
Після другого поділу Речі Посполитої в 1793 р. Зіньків входить до складу Російської імперії, де стає повітовим містечком. Проте з перенесенням державного кордону Російської імперії далеко на південь, у зв'язку з приєднанням до Росії Криму, Зіньків втратив своє стратегічне значення як місто-фортеця і в 1803 р. увійшов до складу Летичівського повіту. У 1843 р. власники села Вюртемберзькі продали Зіньків імперській казні за 6,8 млн рублів золотом. 19 ст. для Зінькова позначене бурхливим розвитком ремесел та промисловості (пивзавод, видобуток фосфатів, свічковий завод).
При сприянні Вюртемберзьких у містечку відкрили джерела з цілющою водою. Тут було організовано купелі дія лікування різних хвороб і призначено лікаря-німця для простеження за впливом цих мінеральних вод на організм хворих. У 1820 році у Зінькові було проведено водогін, який доставляв воду з Грим'ячки і на ринку було влаштовано фонтан. Князі Вюртемберзькі збудували тут нову резиденцію. Неподалік палацу була збудована міська ратуша, закладено парк. Саме з цього часу розпочинається активна забудова верхньої частини Зінькова, яка і до сьогодні називається «місто».
Людовик Вюртемберзький змушений був продати Зіньків в 1843 р. з навколишніми селами Російській державі. З цього часу він став відноситись до поселень, які належали казні і на нього було поширено волосне управління. В 1844 році містечко було передане в орендне володіння на 8 років полковнику барону Бюлову.
У 80-х роках XIX століття було знищено замок у Зінькові.
Передмістя Зінькова: Станіславівка, Царина, Кривуля, Калинівка, Адамівка.
XX століття
В 1901 році в Зінькові було 7015 жителів.
Під час подій 1918–1920 рр. Зіньків кілька разів переходив від одної влади до іншої, доки в грудні 1920 р. в селі не розпочався період більшовицької окупації. Роки конфліктів значно зменшили населення Зінькова та зсунули баланс статей на користь жінок.
У лютому 1921 року повстанцями було здійснено вбивство голови Зіньківського волревкому Д. І. Брика.
В 1922 році у Зінькові відбувся виступ групи молоді, яка була незадоволена політикою Радянської влади і залишалась прихильниками ідеї самостійної України. Ця патріотична група розпочала у Зінькові повстання. Активну участь у ньому взяли С. Матуха, А. Костьолко, А. Максимчук. Це повстання було придушено, а повстанців заарештовано і кинуто в підвал зіньківського замку. Врятуватися вдалося С. Матуху, який втік з-під варти і заховався у фосфоритних шахтах на східній околиці Зінькова. Інших учасників повстання без суду і слідства, було приречено на страту.
21 березня 1922 року на північній околиці Зінькова їх було розстріляно. Голова місцевого комітету незаможних селян Юхим Адамов власноручно виконав страту. Там же у полі знаходиться їх могила.
Колективізація та голод
У самому Зінькові було дві сільські ради: українська та єврейська (відповідно 943 та 812 дворів у 1926 р.).
Разом з колективізацією у Зіньків прийшов голод, викликаний непосильними хлібозаготівельними кампаніями 1929—1932 рр. У лютому 1932 року колгоспи, поступившись тиску зверху, віддали хліб по плану, втративши при цьому навіть насіннєві фонди. В ході хлібозаготівель у Затонському районі здійснювалися масові обшуки селянських садиб з метою виявлення прихованих хлібних запасів. Під тиском насильницьких репресивних заходів на весні 1930 року в колгосп записалося понад 300 господарств. Головою його правління було призначено робітника з Дніпропетровська А. М. Дробота. Розкуркулення у Зінькові розпочалося осінню 1930 року. Людей викидали з хат напередодні зими, розвалювали стодоли, клуні, забирали худобу, реманент. Розкуркуленим часто не дозволяли брати теплі речі, а зразу ж вантажили на підводи і відправляли у місця збору висланих. Не оминула Зіньків кампанія з розкуркулення селян, яка почалася восени 1930 р. (за неповними даними, у Зінькові було розкуркулено 42 господарства і вислано 118 осіб). В кінці грудня 1929 року сім селянських родин об'єдналися в колгосп, якому дали назву «Прогрес». Першими колгоспниками Зінькова стали В. С. Бех. О. А. Максимчук, В. І. Юрчина, Д. І. Юрчина. П. І. Юрчина, І. В. Рибак. Результатом колективізації стало створення 4 колгоспів. Незважаючи на значні продовольчі труднощі внаслідок конфіскації сільськогосподарської продукції, до масового голодомору в Зінькові справа не дійшла. З метою не допустити просочування за кордон інформації про штучний голодомор, партійні та радянські органи змушені були піти на зменшення хлібозаготівель восени 1932 року у прикордонних районах, до яких був і віднесений Затонський район (сьогодні — Віньковецький район).
Колгоспники, позбавлені паспортів, були прикріплені до землі і не мали права самовільно залишити роботу.
За всесоюзним переписом 1939 року у Зінькові проживало 6312 особи.
Друга світова війна та голод
На примусові роботи до Німеччини за роки німецької окупації було вивезено з Зінькова 312 молодих людей. На початку 1944 р. підпільники Зінькова влилися до партизанського загону імені Щорса. У березні партизани цього загону з'єдналися з регулярними частинами Червоної Армії і взяли участь у боях за переправу через річку Дністер. 27 березня 1944 року війська І Українського фронту в ході Проскурівсько-Чернівецької операції звільнили Зіньків.
750 жителів Зінькова за подвиги у війні нагороджені орденами та медалями. Серед них П. Т. Писаренко. 460 зіньківчан не повернулися з радянсько-німецької війни додому, десятки стали каліками. Узимку 1946–1947 рр. у Зінькові розпочався голод. За свідченням очевидців, колгоспники в пошуках якихось їстівних продуктів почали розкопувати старі кагати, де колись зберігалася картопля, буряки. На полях шукали картоплю, буряки, качани кукурудзи, колоски зернових, надіючись таким чином вижити. Рятуючись від голодної смерті сотні зіньківчан потяглися у Західну Україну, щоб за останні домашні речі виміняти там трохи борошна, картоплі. Під час німецької окупації з пивзаводу нацисти вивезли все устаткування і машини. В часі радянсько-німецької війни 4 серпня 1942 року нацистською владою розстріляно 1882 євреїв
У 1989 році в Зінькові проживало 3399 осіб, з них дітей та підлітків 523, молоді 394, працездатного населення 1485, пенсійного віку 1391.
Незалежна Україна
З 1991 року в складі незалежної України.
1994 року відбулася газифікація Зінькова.
Промисловість та ремесла
Традиційні зіньківські ремесла — кушнірство, чинбарство, кравецтво, гончарство. З ремесел у Зінькові побутували кушнірство та гончарство.
Гончарство
Адамівка, м. Зіньків, с. Пирогівка, на початку ХХ ст. щодо кількості гончарів посідали перше місце в Подільській губернії — 867 осіб . Особливо відомим став адамівський осередок завдяки виробам сім'ї гончаря Якова Бацуци. Майстри цього осередку — Марія Бугаз, сестри Ганна Гаврилюк та Марія Матанчук, Іван і Марія Зозуляки, Федір та Явдоха Касіянчуки, Євгенія Трембовецька та інші — створювали макітри, гладущики, «вазони», горнятка, горщики, баньки, збанки, слоїки. Переважали тоді теракотові вироби з червонувато-вохристим відтінком. Розпис робили «кривульоками», косими рисками, смугами; розпис виконували брунатною фіолетовим відтінком фарбою.
Одним з найпоширеніших видів ремесла в Зінькові було гончарство. На поч. XX ст. гончарством займалося близько 200 сімей. У XIX столітті його центр переміщується у Адамівку. Розквіт гончарства у Зінькові був пов'язаний з видобутком якісної глини, яка після випалювання набувала красивого рожевого кольору. Після падіння цехової організації цим видом ремесла стали займатися кустарі. У 1913 році в Зінькові була організована виставка гончарних виробів. Очолив її толова Правління посудо-зберігаючого товариства — С. П. Грижимало-Покрожевницький, а членами її були: земський лікар Л. Г. Чайковський, власник пивзаводу В. І. Девішик, волосний старшина Д. С. Яновицький, гончар з Адамівки Я. М. Пиріжок. Нагороджений був гончар Яків Бацуца, який отримав велику бронзову медаль за оригінальний художній розпис гончарних виробів, а 28 гончарів одержали похвальні листи та грошові премії. В 1923 році гончарством займалося 496, а кушнірством 22 господарства. Саме у цей час творили найвидатніші гончарі Адамівки: Стах Бугаз, Яків Бацуца, Іван Касіянчук, Василь Дзюба, Мартин Наконечний, Трохим Матущак.
Кушнірство
Зіньків був також центром кушнірства на Поділлі. В 1901 році кушнірством займалося понад 120 сімей. Крім вичинювання та обробки шкіри в домашніх умовах, тут діяло також 2 шкіряних заводи. У 30-ті роки було заборонене чинбарство, а як наслідок і кушнірство. Вичинювання шкір у домашній умовах, як промисел, було поставлено поза законом, як такий, що суперечив державній монополії на таку продукцію.
Крім ремесел у Зінькові у другій половині XVIII — на початку XIX століття існували різноманітні промисли та виробництва. Одним з найбільших був завод по виготовленню мідних чанів для винокурних заводів. Мідь, яку отримували з Галичини та Росії, розкачували молотом, що приводився в дію за допомогою води. Крім котлів тут виготовляли різноманітний кухонний мідний посуд: чайники, каструлі, миски тощо.
У Зінькові був пивоварний завод, який належав власнику міста. Завод був кам'яний. При ньому існувала солодовня. Завод виробляв 2800 бочок пива за півроку. Пивоваром тут був німець, який отримував від власника міста щорічно 200 злотих.
У Зінькові також працювала ткацька майстерня.
Чималу популярність за межами села здобули зіньківські пиво та ковбаса.
Станом на початок 2009 р. у Зінькові діють ТОВ «Зіньківський пивзавод», ковбасний цех, швейний цех «Любовецький», меблевий цех.
Сільськогосподарське виробництво представлене 8 підприємствами (найголовніші — фермерське господарство «Зіньківчанка», ПП «Зоряний шлях», АТ «Інкубатор», ТОВ «Берегиня»).
В 2016 році компанія «Кернел Груп» відкрила в селі інноваційно-технічний комплекс «Зіньків». Загальна площа комплексу становить 56,250 тис. м². Його інфраструктурні можливості дозволяють обслуговувати земельний масив у 80 тис. га. До складу комплексу входить ремонтна майстерня, СТО, складські приміщення, обладнані майданчики для зберігання техніки, заправна станція.
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 727-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області», увійшло до складу Зіньківської сільської громади.
19 липня 2020 року, після ліквідації Віньковецького району, село увійшло до Хмельницького району.
Символіка
Святині
На Соколовій знаходиться Вознесенська церква, на Кривулі — Михайлівська, на Калинівці — Покровська. Біля костелу знаходилася — Троїцька церква.
У Зінькові було повністю зруйновано Троїцьку церкву. Дерево, камінь з якої було використано для будівництва конюшні та комори і тутешнього колгоспу. Те саме вчинили і з Троїцьким костьолом. У ньому було розібрано дах, викинуто та спалено церковний утвар, потрощено орган. При цьому комуністи та комсомольці відкрито глумилися на очах віруючих над святинями.
Інфраструктура
На початку 2009 року в селі було 328 телефонних ліній і 103 радіоточки. У селі є дільнична лікарня на 15 ліжок та фельдшерсько-акушерський пункт.
У Зіньківському НВК (колишня ЗОШ I—III ступенів) в 2009 р. навчалося 330 учнів. Також у селі діють дитячий садок, будинок культури, історико-краєзнавчий музей, 2 клуби, 3 бібліотеки.
Архітектурно-історичні пам'ятки
Зіньків багатий на архітектурно-історичні пам'ятки:
- Руїни замку — Зіньківський замок збудований у 1450 р. для захисту від татарських набігів. Початково замок був трикутний, одним боком виходив на р. Ушицю, іншими нависав над глибоким яром. Стіни фортеці були по 85 м в довжину кожна, на кутах стояли 3- та 4-поверхові башти. Загальна площа твердині була близько 0,5 га. На сьогодні із трьох веж залишилась тільки одна, майже вщент зруйнована. До замку прилягали численні підвали та підземні ходи, з яких частина збереглася досі. На території замку в кін. 18 ст. був палац, ймовірно кн. Віртенберського. Замок був знищений російською владою.
- Костел Святої Трійці — збудовано в 1450 році під захистом стін замку. Його неодноразово спустошували та руйнували. Костел було відновлено у 1708 році коштом великого коронного гетьмана Адама Миколая Сєнявського. Відбудований з недотриманням попередньої архітектури. Сьогодні зіньківський костел є одним із важливих осередків католицтва на Хмельниччині.
- Свято-Михайлівська церква — збудована коштом парафіян у 1769 р. Зразок дерев'яної архітектури Поділля. Зведена на кам'яному фундаменті, має три бані. Окремо від храму стоїть дзвіниця, також зроблена з дерева.
- Троїцька церква — кам'яна одноповерхова церква, яка належить до найстаріших храмів Поділля. Збудована в 1621 р. поруч із руїнами кам'яної церкви, зведеної, за переказами, коштом Пйотра (Петра) Одровонжа близько 1460 р.
- Церква Вознесіння Господнього — колись тут стояла церква з 1859, на місці храму-попередника з 1730 р., а сучасну почали зводити вже за незалежної України
Див. також
Зіньків в мистецтві
![]() | |
---|---|
![]() | 1. ПОДІЛЛЯ-ЗІНЬКІВ: Єврейське місто на золоті, шлях Якова, старовинна пивоварня, козацька церква // «Хащі» |
- Виступали козаченьки з міста із Зінькова
- Ой летіли вражі ляхи з коней як солома
- А добре пани-ляхи з козаками бились
- Що лежить їх від Городка за півтреті милі.
- Ей показав Медведенко богатирську славу
- Що потопив панів в Городоцькім ставу
- «Створення любові» (2006)— фільм молдавського режисера Валеріу Жеріге, оператор — Анатолій Іванов, актори Михайло Козаков, Олександр Панкратов-Чорний, Інна Бразговка (Росія), Саша Демидов (Ізраїль), Ігор Слободской, Олена Рожкова, Василь Слюсаревський (Україна) та інші.
Відомі люди
Народилися
- Добриловський Юліян — священик УГКЦ, проповідник, поет, перекладач
- Мазур Алла Григорівна — журналістка, ведуча програми «ТСН» .
- Кабачинська Світлана Іллівна — журналістка, Заслужений журналіст України (м. Хмельницький)
- Кабачинський Микола Ілліч — український історик, доктор наук, професор.
- Іван Карнаух (1747—?) — запорозький козак, поет, письменник.
- Іцхак Орпаз (1921—2015) — ізраїльський письменник і перекладач.
- Почапська Оксана Іванівна — українська поетеса, член Національної спілки письменників України, член Національної спілки журналістів України.
- Рибак Іван Васильович — український історик, краєзнавець.
Пов'язані із Зіньковом
- Кулик Федір Володимирович (помер 12 серпня 2011 — Герой соціалістичної праці.
- Писаренко Павло Трохимович — Герой Радянського Союзу.
- — нагороджений орденом Леніна.
- Іван (Ян) Лащ — зіньківський староста, підкоморій подільський 1453 року, Бартоломей Бучацький загинув разом ним у битві з татарами
Цікаві факти
- «Camino Podolico» — це подільський шлях святого Якова, який поєднує міста: Вінниця, Бар та Кам'янець-Подільський, а також шлях включає село Зіньків, як один з етапів маршуту.
Світлини
- Костел святої Трійці
- Дерев'яна церква
- Панорама 2016 р.
- Старий Зіньків
- Панський маєток (колишня школа)
- Зіньківський НВК
- Міст через Ушицю в селі Зіньків
Панорама село Зіньків
Див. також
- Поділля — історико-географічна область.
- Подоляни — етнографічна група українців, населення Поділля.
- Подільський говір — різновид говорів української мови.
Примітки
- . Архів оригіналу за 22 грудня 2019. Процитовано 23 грудня 2019.
- . Архів оригіналу за 29 червня 2016. Процитовано 4 серпня 2013.
- . Архів оригіналу за 16 серпня 2016. Процитовано 15 липня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області. Офіційний вебпортал парламенту України (укр.). Процитовано 15 липня 2022.
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- Іван Гречко. Живе слово отця Юліяна Добриловського / Чин Святого Василія Великого // Галицька брама.— Львів, № 49—50 за січень—лютий 1999.— 32 с.— С. 11.
- . Архів оригіналу за 16 січня 2010. Процитовано 25 липня 2010.
- . Архів оригіналу за 30 січня 2009. Процитовано 25 липня 2010.
- Niesiecki K. Korona polska przy złotej wolności Starożytnemi Wszystkich Kathedr, Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Męstwem y odwagą, Naywyższemi Honorami a naypierwey Cnotą, Pobożnością y Swiątobliwością Ozdobiona… [ 9 липня 2015 у Wayback Machine.] — Lwów : w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu, 1740. — T. 3. — S. 46. (пол.)
- Camino Podolico ОФІЦІЙНА ДІЛЯНКА ШЛЯХУ СВЯТОГО ЯКОВА В УКРАЇНІ
Джерела
- Зіньківська сільська рада — офіційний вебсайт [ 25 грудня 2021 у Wayback Machine.]
- Зіньків на Поділлі [ 24 березня 2019 у Wayback Machine.]
- Замки та храми України [ 12 січня 2018 у Wayback Machine.]
- Олександр Горобець Балада про «криве м'ясо» [ 18 січня 2017 у Wayback Machine.]
- Людмила Таран. «Виступали козаченьки з міста із Зінькова» // Україна молода, 22.07.2010 [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Zińków // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1895. — Т. XIV. — S. 620. (пол.) — S. 620—622. (пол.)
- Село вмирає, а віра живе [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
- PROG Podillya Story 07'28 [ 27 грудня 2015 у Wayback Machine.] Відео про історію колишнього містечка, а тепер села, Зіньків (2012 p.)
- Зіньків на Поділлі (Facebook)
- ПОДІЛЛЯ | ЗІНЬКІВ: Єврейське місто на золоті, шлях Якова, старовинна пивоварня, козацька церква
- У Зінькові взялися за відродження давньої фортеці
- Зіньків: чому від колись величної фортеці залишилася одна башта
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zi nkiv v minulomu misto mistechko selo Hmelnickogo rajonu Hmelnickoyi oblasti na r Ushici Administrativnij centr Zinkivskoyi silskoyi gromadi selo Zinkiv Gerb Zinkova selo Prapor Zinkova selo Mihajlivska cerkvaMihajlivska cerkva Krayina Ukrayina Oblast Hmelnicka oblast Rajon Hmelnickij rajon Gromada Zinkivska silska gromada Osnovni dani Zasnovane 1404 Naselennya 1686 Plosha 6 867 km Gustota naselennya 245 52 osib km Poshtovij indeks 32514 Telefonnij kod 380 3846 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 04 37 pn sh 27 04 20 sh d 49 07694 pn sh 27 07222 sh d 49 07694 27 07222 Koordinati 49 04 37 pn sh 27 04 20 sh d 49 07694 pn sh 27 07222 sh d 49 07694 27 07222 Serednya visota nad rivnem morya 200 m Misceva vlada Adresa radi 32514 Hmelnicka obl Hmelnickij r n s Zinkiv vul Pisarenka 46 Karta Zinkiv Zinkiv Mapa Zinkiv u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Zinkiv GeografiyaRoztashovane selo na podilskij visochini v pivdenno zahidnij chastini Ukrayini na avtoshlyahu T 2315 za 15 km vid trasi N03 Chernivci Zhitomir Klimat Zinkiv znahodyatsya v mezhah vologogo kontinentalnogo klimatu iz teplim litom Administrativnij podilV 1803 roci zavershilosya ukrupnennya povitiv Podilskoyi guberniyi Pislya skasuvannya Zinkivskogo povitu Zinkiv stav mistechkom Letichivskogo povitu i centrom Zinkivskoyi volosti Do yiyi skladu vhodili Baranivka Verbka Murovana Grim yachka Krutibrodi Lisivka Ohrimivci Ohrimovecka Slobidka Petrashivka Stanislavivka Sutkivci Adamivka Na pochatku XIX stolittya Zinkiv vtrativ status mista 1923 Zinkiv stav centrom odnojmennogo rajonu de meshkalo 32277 osib V 1931 roci bulo likvidovano Zinkivskij rajon a jogo teritoriya vidijshla do Zatonskogo z 1938 roku Vinkoveckogo rajonu yakij vhodiv do Vinnickoyi oblasti z 22 veresnya 1937 roku Kam yanec Podilskoyi oblasti IstoriyaPershi zgadki pro poselennya znahodimo pid 1404 rokom koli polskij korol Yagajlo nadav Zinkiv z okolicyami ta Sataniv Pjotru Shafrancevi 1431 roku zamok bulo peredano inshomu vlasniku Pjotru zi Sprovi Odrovonzhevi Selo zgaduyetsya u gramoti 1 bereznya 10 bereznya za novim stilem 1440 roku korol Volodislav pidtverdzhuye za Petrom Odrovonzhem 13 ranishe nadanih jomu Yagajlom sil U 1458 st ruskij voyevoda Andzhej Odrovonzh sin P Odrovonzha zviv tut zamok dlya zahistu naselennya vid tatarskih nabigiv 1458 roku Andzhej Odrovonzh iz dozvolu korolya Kazimira IV nadav Zinkovu magdeburzke pravo pered tim misto koristuvalos polskim Zinkivskij zamok na mapi Zigmunda Gerstmana U 15 pochatku 16 stolittyah Zinkiv buv golovnim mistom Zinkivskoyi okrugi sho tyaglasya do Dnistra na pivdennomu shodi Zalishki zinkivskogo zamku Pislya Odrovonzhiv mayetok buv vlasnistyu Senyavskih do seredini XVIII stolittya V XV XVI st miscevij forpost vidigravav znachnu rol v borotbi z tatarami Koli 1453 roku tatari napali na Podillya i zabrali velikij yasir zinkivskij starosta Yan Lyash pognavsya za napasnikami rozgromiv yih pid Terebovleyu Yakub Secignyevskij rozbiv tatar pid Zinkovom u 1516 r 1524 roku turki j tatari spustoshili Podillya oblozhili zamok ta zdobuti jogo ne zmogli Naselennya yake niyak ne moglo zazhiti v cih miscyah spokijno masovo pereselyalosya v 40 h rokah 16 st do nedalekogo zvidsi ta bilsh ukriplenogo Baru Pid chas Hmelnichchini Zinkiv opinivsya v centri voyennih dij Misto bulo spustosheno chimalo zhiteliv pokinuli svoyi domivki ta pereselilisya za Dnipro U drugij polovini 17 st chislenni konflikti Ruyini ne spriyali vidbudovi Zinkova Na pochatku 18 st Zinkiv staye oseredkom gajdamackogo ruhu vidobrazhenogo u miscevomu folklori Vistupali kozachenki z mista iz Zinkova U drugij polovini 18 st Zinkiv stav odnim iz opornih punktiv Barskoyi konfederaciyi Pislya drugogo podilu Rechi Pospolitoyi v 1793 r Zinkiv vhodit do skladu Rosijskoyi imperiyi de staye povitovim mistechkom Prote z perenesennyam derzhavnogo kordonu Rosijskoyi imperiyi daleko na pivden u zv yazku z priyednannyam do Rosiyi Krimu Zinkiv vtrativ svoye strategichne znachennya yak misto fortecya i v 1803 r uvijshov do skladu Letichivskogo povitu U 1843 r vlasniki sela Vyurtemberzki prodali Zinkiv imperskij kazni za 6 8 mln rubliv zolotom 19 st dlya Zinkova poznachene burhlivim rozvitkom remesel ta promislovosti pivzavod vidobutok fosfativ svichkovij zavod Pri spriyanni Vyurtemberzkih u mistechku vidkrili dzherela z cilyushoyu vodoyu Tut bulo organizovano kupeli diya likuvannya riznih hvorob i priznacheno likarya nimcya dlya prostezhennya za vplivom cih mineralnih vod na organizm hvorih U 1820 roci u Zinkovi bulo provedeno vodogin yakij dostavlyav vodu z Grim yachki i na rinku bulo vlashtovano fontan Knyazi Vyurtemberzki zbuduvali tut novu rezidenciyu Nepodalik palacu bula zbudovana miska ratusha zakladeno park Same z cogo chasu rozpochinayetsya aktivna zabudova verhnoyi chastini Zinkova yaka i do sogodni nazivayetsya misto Lyudovik Vyurtemberzkij zmushenij buv prodati Zinkiv v 1843 r z navkolishnimi selami Rosijskij derzhavi Z cogo chasu vin stav vidnositis do poselen yaki nalezhali kazni i na nogo bulo poshireno volosne upravlinnya V 1844 roci mistechko bulo peredane v orendne volodinnya na 8 rokiv polkovniku baronu Byulovu U 80 h rokah XIX stolittya bulo znisheno zamok u Zinkovi Peredmistya Zinkova Stanislavivka Carina Krivulya Kalinivka Adamivka XX stolittya V 1901 roci v Zinkovi bulo 7015 zhiteliv Pid chas podij 1918 1920 rr Zinkiv kilka raziv perehodiv vid odnoyi vladi do inshoyi doki v grudni 1920 r v seli ne rozpochavsya period bilshovickoyi okupaciyi Roki konfliktiv znachno zmenshili naselennya Zinkova ta zsunuli balans statej na korist zhinok U lyutomu 1921 roku povstancyami bulo zdijsneno vbivstvo golovi Zinkivskogo volrevkomu D I Brika V 1922 roci u Zinkovi vidbuvsya vistup grupi molodi yaka bula nezadovolena politikoyu Radyanskoyi vladi i zalishalas prihilnikami ideyi samostijnoyi Ukrayini Cya patriotichna grupa rozpochala u Zinkovi povstannya Aktivnu uchast u nomu vzyali S Matuha A Kostolko A Maksimchuk Ce povstannya bulo pridusheno a povstanciv zaareshtovano i kinuto v pidval zinkivskogo zamku Vryatuvatisya vdalosya S Matuhu yakij vtik z pid varti i zahovavsya u fosforitnih shahtah na shidnij okolici Zinkova Inshih uchasnikiv povstannya bez sudu i slidstva bulo prirecheno na stratu 21 bereznya 1922 roku na pivnichnij okolici Zinkova yih bulo rozstrilyano Golova miscevogo komitetu nezamozhnih selyan Yuhim Adamov vlasnoruchno vikonav stratu Tam zhe u poli znahoditsya yih mogila Kolektivizaciya ta golod U samomu Zinkovi bulo dvi silski radi ukrayinska ta yevrejska vidpovidno 943 ta 812 dvoriv u 1926 r Razom z kolektivizaciyeyu u Zinkiv prijshov golod viklikanij neposilnimi hlibozagotivelnimi kampaniyami 1929 1932 rr U lyutomu 1932 roku kolgospi postupivshis tisku zverhu viddali hlib po planu vtrativshi pri comu navit nasinnyevi fondi V hodi hlibozagotivel u Zatonskomu rajoni zdijsnyuvalisya masovi obshuki selyanskih sadib z metoyu viyavlennya prihovanih hlibnih zapasiv Pid tiskom nasilnickih represivnih zahodiv na vesni 1930 roku v kolgosp zapisalosya ponad 300 gospodarstv Golovoyu jogo pravlinnya bulo priznacheno robitnika z Dnipropetrovska A M Drobota Rozkurkulennya u Zinkovi rozpochalosya osinnyu 1930 roku Lyudej vikidali z hat naperedodni zimi rozvalyuvali stodoli kluni zabirali hudobu remanent Rozkurkulenim chasto ne dozvolyali brati tepli rechi a zrazu zh vantazhili na pidvodi i vidpravlyali u miscya zboru vislanih Ne ominula Zinkiv kampaniya z rozkurkulennya selyan yaka pochalasya voseni 1930 r za nepovnimi danimi u Zinkovi bulo rozkurkuleno 42 gospodarstva i vislano 118 osib V kinci grudnya 1929 roku sim selyanskih rodin ob yednalisya v kolgosp yakomu dali nazvu Progres Pershimi kolgospnikami Zinkova stali V S Beh O A Maksimchuk V I Yurchina D I Yurchina P I Yurchina I V Ribak Rezultatom kolektivizaciyi stalo stvorennya 4 kolgospiv Nezvazhayuchi na znachni prodovolchi trudnoshi vnaslidok konfiskaciyi silskogospodarskoyi produkciyi do masovogo golodomoru v Zinkovi sprava ne dijshla Z metoyu ne dopustiti prosochuvannya za kordon informaciyi pro shtuchnij golodomor partijni ta radyanski organi zmusheni buli piti na zmenshennya hlibozagotivel voseni 1932 roku u prikordonnih rajonah do yakih buv i vidnesenij Zatonskij rajon sogodni Vinkoveckij rajon Kolgospniki pozbavleni pasportiv buli prikripleni do zemli i ne mali prava samovilno zalishiti robotu Za vsesoyuznim perepisom 1939 roku u Zinkovi prozhivalo 6312 osobi Druga svitova vijna ta golod Na primusovi roboti do Nimechchini za roki nimeckoyi okupaciyi bulo vivezeno z Zinkova 312 molodih lyudej Na pochatku 1944 r pidpilniki Zinkova vlilisya do partizanskogo zagonu imeni Shorsa U berezni partizani cogo zagonu z yednalisya z regulyarnimi chastinami Chervonoyi Armiyi i vzyali uchast u boyah za perepravu cherez richku Dnister 27 bereznya 1944 roku vijska I Ukrayinskogo frontu v hodi Proskurivsko Cherniveckoyi operaciyi zvilnili Zinkiv 750 zhiteliv Zinkova za podvigi u vijni nagorodzheni ordenami ta medalyami Sered nih P T Pisarenko 460 zinkivchan ne povernulisya z radyansko nimeckoyi vijni dodomu desyatki stali kalikami Uzimku 1946 1947 rr u Zinkovi rozpochavsya golod Za svidchennyam ochevidciv kolgospniki v poshukah yakihos yistivnih produktiv pochali rozkopuvati stari kagati de kolis zberigalasya kartoplya buryaki Na polyah shukali kartoplyu buryaki kachani kukurudzi koloski zernovih nadiyuchis takim chinom vizhiti Ryatuyuchis vid golodnoyi smerti sotni zinkivchan potyaglisya u Zahidnu Ukrayinu shob za ostanni domashni rechi viminyati tam trohi boroshna kartopli Pid chas nimeckoyi okupaciyi z pivzavodu nacisti vivezli vse ustatkuvannya i mashini V chasi radyansko nimeckoyi vijni 4 serpnya 1942 roku nacistskoyu vladoyu rozstrilyano 1882 yevreyiv U 1989 roci v Zinkovi prozhivalo 3399 osib z nih ditej ta pidlitkiv 523 molodi 394 pracezdatnogo naselennya 1485 pensijnogo viku 1391 Nezalezhna Ukrayina Z 1991 roku v skladi nezalezhnoyi Ukrayini 1994 roku vidbulasya gazifikaciya Zinkova Promislovist ta remeslaTradicijni zinkivski remesla kushnirstvo chinbarstvo kravectvo goncharstvo Z remesel u Zinkovi pobutuvali kushnirstvo ta goncharstvo Goncharstvo Adamivka m Zinkiv s Pirogivka na pochatku HH st shodo kilkosti gonchariv posidali pershe misce v Podilskij guberniyi 867 osib Osoblivo vidomim stav adamivskij oseredok zavdyaki virobam sim yi goncharya Yakova Bacuci Majstri cogo oseredku Mariya Bugaz sestri Ganna Gavrilyuk ta Mariya Matanchuk Ivan i Mariya Zozulyaki Fedir ta Yavdoha Kasiyanchuki Yevgeniya Trembovecka ta inshi stvoryuvali makitri gladushiki vazoni gornyatka gorshiki banki zbanki sloyiki Perevazhali todi terakotovi virobi z chervonuvato vohristim vidtinkom Rozpis robili krivulokami kosimi riskami smugami rozpis vikonuvali brunatnoyu fioletovim vidtinkom farboyu Odnim z najposhirenishih vidiv remesla v Zinkovi bulo goncharstvo Na poch XX st goncharstvom zajmalosya blizko 200 simej U XIX stolitti jogo centr peremishuyetsya u Adamivku Rozkvit goncharstva u Zinkovi buv pov yazanij z vidobutkom yakisnoyi glini yaka pislya vipalyuvannya nabuvala krasivogo rozhevogo koloru Pislya padinnya cehovoyi organizaciyi cim vidom remesla stali zajmatisya kustari U 1913 roci v Zinkovi bula organizovana vistavka goncharnih virobiv Ocholiv yiyi tolova Pravlinnya posudo zberigayuchogo tovaristva S P Grizhimalo Pokrozhevnickij a chlenami yiyi buli zemskij likar L G Chajkovskij vlasnik pivzavodu V I Devishik volosnij starshina D S Yanovickij gonchar z Adamivki Ya M Pirizhok Nagorodzhenij buv gonchar Yakiv Bacuca yakij otrimav veliku bronzovu medal za originalnij hudozhnij rozpis goncharnih virobiv a 28 gonchariv oderzhali pohvalni listi ta groshovi premiyi V 1923 roci goncharstvom zajmalosya 496 a kushnirstvom 22 gospodarstva Same u cej chas tvorili najvidatnishi gonchari Adamivki Stah Bugaz Yakiv Bacuca Ivan Kasiyanchuk Vasil Dzyuba Martin Nakonechnij Trohim Matushak Kushnirstvo Zinkiv buv takozh centrom kushnirstva na Podilli V 1901 roci kushnirstvom zajmalosya ponad 120 simej Krim vichinyuvannya ta obrobki shkiri v domashnih umovah tut diyalo takozh 2 shkiryanih zavodi U 30 ti roki bulo zaboronene chinbarstvo a yak naslidok i kushnirstvo Vichinyuvannya shkir u domashnij umovah yak promisel bulo postavleno poza zakonom yak takij sho superechiv derzhavnij monopoliyi na taku produkciyu Krim remesel u Zinkovi u drugij polovini XVIII na pochatku XIX stolittya isnuvali riznomanitni promisli ta virobnictva Odnim z najbilshih buv zavod po vigotovlennyu midnih chaniv dlya vinokurnih zavodiv Mid yaku otrimuvali z Galichini ta Rosiyi rozkachuvali molotom sho privodivsya v diyu za dopomogoyu vodi Krim kotliv tut vigotovlyali riznomanitnij kuhonnij midnij posud chajniki kastruli miski tosho U Zinkovi buv pivovarnij zavod yakij nalezhav vlasniku mista Zavod buv kam yanij Pri nomu isnuvala solodovnya Zavod viroblyav 2800 bochok piva za pivroku Pivovarom tut buv nimec yakij otrimuvav vid vlasnika mista shorichno 200 zlotih U Zinkovi takozh pracyuvala tkacka majsternya Chimalu populyarnist za mezhami sela zdobuli zinkivski pivo ta kovbasa Stanom na pochatok 2009 r u Zinkovi diyut TOV Zinkivskij pivzavod kovbasnij ceh shvejnij ceh Lyuboveckij meblevij ceh Silskogospodarske virobnictvo predstavlene 8 pidpriyemstvami najgolovnishi fermerske gospodarstvo Zinkivchanka PP Zoryanij shlyah AT Inkubator TOV Bereginya V 2016 roci kompaniya Kernel Grup vidkrila v seli innovacijno tehnichnij kompleks Zinkiv Zagalna plosha kompleksu stanovit 56 250 tis m Jogo infrastrukturni mozhlivosti dozvolyayut obslugovuvati zemelnij masiv u 80 tis ga Do skladu kompleksu vhodit remontna majsternya STO skladski primishennya obladnani majdanchiki dlya zberigannya tehniki zapravna stanciya 12 chervnya 2020 roku vidpovidno do rozporyadzhennya Kabinetu Ministriv Ukrayini 727 r Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Hmelnickoyi oblasti uvijshlo do skladu Zinkivskoyi silskoyi gromadi 19 lipnya 2020 roku pislya likvidaciyi Vinkoveckogo rajonu selo uvijshlo do Hmelnickogo rajonu SimvolikaDokladnishe Prapor Zinkova selo Dokladnishe Gerb Zinkova selo SvyatiniNa Sokolovij znahoditsya Voznesenska cerkva na Krivuli Mihajlivska na Kalinivci Pokrovska Bilya kostelu znahodilasya Troyicka cerkva U Zinkovi bulo povnistyu zrujnovano Troyicku cerkvu Derevo kamin z yakoyi bulo vikoristano dlya budivnictva konyushni ta komori i tuteshnogo kolgospu Te same vchinili i z Troyickim kostolom U nomu bulo rozibrano dah vikinuto ta spaleno cerkovnij utvar potrosheno organ Pri comu komunisti ta komsomolci vidkrito glumilisya na ochah viruyuchih nad svyatinyami InfrastrukturaPoliklinika Na pochatku 2009 roku v seli bulo 328 telefonnih linij i 103 radiotochki U seli ye dilnichna likarnya na 15 lizhok ta feldshersko akusherskij punkt U Zinkivskomu NVK kolishnya ZOSh I III stupeniv v 2009 r navchalosya 330 uchniv Takozh u seli diyut dityachij sadok budinok kulturi istoriko krayeznavchij muzej 2 klubi 3 biblioteki Arhitekturno istorichni pam yatkiZinkiv bagatij na arhitekturno istorichni pam yatki Ruyini zamku Zinkivskij zamok zbudovanij u 1450 r dlya zahistu vid tatarskih nabigiv Pochatkovo zamok buv trikutnij odnim bokom vihodiv na r Ushicyu inshimi navisav nad glibokim yarom Stini forteci buli po 85 m v dovzhinu kozhna na kutah stoyali 3 ta 4 poverhovi bashti Zagalna plosha tverdini bula blizko 0 5 ga Na sogodni iz troh vezh zalishilas tilki odna majzhe vshent zrujnovana Do zamku prilyagali chislenni pidvali ta pidzemni hodi z yakih chastina zbereglasya dosi Na teritoriyi zamku v kin 18 st buv palac jmovirno kn Virtenberskogo Zamok buv znishenij rosijskoyu vladoyu Kostel Svyatoyi Trijci zbudovano v 1450 roci pid zahistom stin zamku Jogo neodnorazovo spustoshuvali ta rujnuvali Kostel bulo vidnovleno u 1708 roci koshtom velikogo koronnogo getmana Adama Mikolaya Syenyavskogo Vidbudovanij z nedotrimannyam poperednoyi arhitekturi Sogodni zinkivskij kostel ye odnim iz vazhlivih oseredkiv katolictva na Hmelnichchini Svyato Mihajlivska cerkva zbudovana koshtom parafiyan u 1769 r Zrazok derev yanoyi arhitekturi Podillya Zvedena na kam yanomu fundamenti maye tri bani Okremo vid hramu stoyit dzvinicya takozh zroblena z dereva Troyicka cerkva kam yana odnopoverhova cerkva yaka nalezhit do najstarishih hramiv Podillya Zbudovana v 1621 r poruch iz ruyinami kam yanoyi cerkvi zvedenoyi za perekazami koshtom Pjotra Petra Odrovonzha blizko 1460 r Cerkva Voznesinnya Gospodnogo kolis tut stoyala cerkva z 1859 na misci hramu poperednika z 1730 r a suchasnu pochali zvoditi vzhe za nezalezhnoyi Ukrayini Div takozh Rozriz zinkivskih shariv pam yatka prirodi Zinkiv v mistectviZovnishni videofajli 1 PODILLYa ZINKIV Yevrejske misto na zoloti shlyah Yakova starovinna pivovarnya kozacka cerkva Hashi Vistupali kozachenki z mista iz Zinkova Oj letili vrazhi lyahi z konej yak soloma A dobre pani lyahi z kozakami bilis Sho lezhit yih vid Gorodka za pivtreti mili Ej pokazav Medvedenko bogatirsku slavu Sho potopiv paniv v Gorodockim stavu Stvorennya lyubovi 2006 film moldavskogo rezhisera Valeriu Zherige operator Anatolij Ivanov aktori Mihajlo Kozakov Oleksandr Pankratov Chornij Inna Brazgovka Rosiya Sasha Demidov Izrayil Igor Slobodskoj Olena Rozhkova Vasil Slyusarevskij Ukrayina ta inshi Vidomi lyudiNarodilisya Dobrilovskij Yuliyan svyashenik UGKC propovidnik poet perekladach Mazur Alla Grigorivna zhurnalistka veducha programi TSN kanalu 1 1 Kabachinska Svitlana Illivna zhurnalistka Zasluzhenij zhurnalist Ukrayini m Hmelnickij Kabachinskij Mikola Illich ukrayinskij istorik doktor nauk profesor Ivan Karnauh 1747 zaporozkij kozak poet pismennik Ichak Orpaz 1921 2015 izrayilskij pismennik i perekladach Pochapska Oksana Ivanivna ukrayinska poetesa chlen Nacionalnoyi spilki pismennikiv Ukrayini chlen Nacionalnoyi spilki zhurnalistiv Ukrayini Ribak Ivan Vasilovich ukrayinskij istorik krayeznavec Pov yazani iz Zinkovom Kulik Fedir Volodimirovich pomer 12 serpnya 2011 Geroj socialistichnoyi praci Pisarenko Pavlo Trohimovich Geroj Radyanskogo Soyuzu nagorodzhenij ordenom Lenina Ivan Yan Lash zinkivskij starosta pidkomorij podilskij 1453 roku Bartolomej Buchackij zaginuv razom nim u bitvi z tataramiCikavi fakti Camino Podolico ce podilskij shlyah svyatogo Yakova yakij poyednuye mista Vinnicya Bar ta Kam yanec Podilskij a takozh shlyah vklyuchaye selo Zinkiv yak odin z etapiv marshutu SvitliniKostel svyatoyi Trijci Derev yana cerkva Panorama 2016 r Starij Zinkiv Panskij mayetok kolishnya shkola Zinkivskij NVK Mist cherez Ushicyu v seli ZinkivPanorama selo ZinkivPanorama Kostel Svyatoyi TrijciDiv takozhPodillya istoriko geografichna oblast Podolyani etnografichna grupa ukrayinciv naselennya Podillya Podilskij govir riznovid govoriv ukrayinskoyi movi Primitki Arhiv originalu za 22 grudnya 2019 Procitovano 23 grudnya 2019 Arhiv originalu za 29 chervnya 2016 Procitovano 4 serpnya 2013 Arhiv originalu za 16 serpnya 2016 Procitovano 15 lipnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Hmelnickoyi oblasti Oficijnij vebportal parlamentu Ukrayini ukr Procitovano 15 lipnya 2022 Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Ivan Grechko Zhive slovo otcya Yuliyana Dobrilovskogo Chin Svyatogo Vasiliya Velikogo Galicka brama Lviv 49 50 za sichen lyutij 1999 32 s S 11 Arhiv originalu za 16 sichnya 2010 Procitovano 25 lipnya 2010 Arhiv originalu za 30 sichnya 2009 Procitovano 25 lipnya 2010 Niesiecki K Korona polska przy zlotej wolnosci Starozytnemi Wszystkich Kathedr Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Mestwem y odwaga Naywyzszemi Honorami a naypierwey Cnota Poboznoscia y Swiatobliwoscia Ozdobiona 9 lipnya 2015 u Wayback Machine Lwow w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu 1740 T 3 S 46 pol Camino Podolico OFICIJNA DILYaNKA ShLYaHU SVYaTOGO YaKOVA V UKRAYiNIDzherelaZinkivska silska rada oficijnij vebsajt 25 grudnya 2021 u Wayback Machine Zinkiv na Podilli 24 bereznya 2019 u Wayback Machine Zamki ta hrami Ukrayini 12 sichnya 2018 u Wayback Machine Oleksandr Gorobec Balada pro krive m yaso 18 sichnya 2017 u Wayback Machine Lyudmila Taran Vistupali kozachenki z mista iz Zinkova Ukrayina moloda 22 07 2010 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Zinkow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1895 T XIV S 620 pol S 620 622 pol Selo vmiraye a vira zhive 5 bereznya 2016 u Wayback Machine PROG Podillya Story 07 28 27 grudnya 2015 u Wayback Machine Video pro istoriyu kolishnogo mistechka a teper sela Zinkiv 2012 p Zinkiv na Podilli Facebook PODILLYa ZINKIV Yevrejske misto na zoloti shlyah Yakova starovinna pivovarnya kozacka cerkva U Zinkovi vzyalisya za vidrodzhennya davnoyi forteci Zinkiv chomu vid kolis velichnoyi forteci zalishilasya odna bashta