Віллем Рубрук, Гійом де Рубрук або Вільгельм де Рубрук (нід. Willem van Rubroeck; лат. Gulielmus de Rubruquis, фр. Guillaume de Rubrouck, букв. «Гійом з Рубрука», між 1215—1220, Кассель, тепер Франція — †1270) — фламандський монах чину францисканців. Після Джованні Да Плано Карпіні один з перших європейців вивчав та описав культуру Монгольської імперії. Залишив цінні відомості про Русь, а також про життя фіно-угорських племен, які населяли територію європейської частини сучасної Росії в межиріччі Дону та Оки і Волги (так звані Ростово-Суздальські землі) — меря, мурома, мещера, весь, чудь і ін., входили до складу Золотої Орди і надалі стали основою Московського князівства в його складі. У 1253—1255 роках за дорученням французького короля Луї IX здійснив подорож до монголів у Каракорум через Крим та країни Азії. Автор книги «Звіт брата Вільгельма Рубрука про його поїздку на схід в роках 1253 до 1255».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5sTDBObGJuUnlZV3hmUVhOcFlXNWZkSEpoWkdWZmNtOTFkR1Z6TG1wd1p5ODBNREJ3ZUMxRFpXNTBjbUZzWDBGemFXRnVYM1J5WVdSbFgzSnZkWFJsY3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
Молоді роки
Фламандець Рубрук вступив ще молодим до ордену францисканців, власне до його відгалуження міноритів. Вчився у Парижі. Супроводжував Луї IX до Святої землі. Після невдалого Сьомого хрестового походу до Єгипту залишався чотири роки в місті Акконі. В той час Луї IX повернувся з полону й прийняв своїх послів на чолі з Андре де Лонжюмо. Їхня місія до монголів, що пролягала через Персію та Середню Азію завершилась безрезультатно. Однак Луї IX та папа Іннокентій IV не втрачали надії отримати союзників для наступних хрестових походів проти ісламу та для можливих гарантій держав хрестоносців.
Подорож
Гійом де Рубрук супроводжував Людовика Французького під час Сьомого хрестового походу, що закінчився вкрай невдало. Коли його викупили з полону, Людовик ще чотири роки залишався в Святій землі. В 1251 в він прийняв Андре де Лонжюмо, місія якого завершилася безрезультатно. Але Людовік не залишив надії налагодити співпрацю з монголами. 1252 року французький король доручив Рубруку вирушити у південноруські степи в ставку хана Бату. Пам'ятаючи про неуспіх посольства Лонжюмо, Людовик порадив Рубруку приховувати дипломатичний характер поїздки і подорожувати як місіонер.
Місія до Великого Монгольського хана
Навесні 1252 Рубрук і його супутники вирушили з міста Акко (Акра, Аккон), порту в Північній Палестині (на північ від мису Кармел), в Константинопіль, де затрималися до весни наступного року. 7 травня 1253 року, отримавши рекомендаційні листи від імператора Балдуїна II, вони виїхали з Константинополя. Перейшовши через Чорне море і висадившись в порту Салдайя (Судак) на південному березі Криму, ченці купили запряжену чотирма волами криту повозку і рушили до гирла Волги, де була ставка Батия. Досягши меж Азовського моря, мандрівники попрямували на схід.
Після двомісячної подорожі Рубрук прибув до табору хана Сартаку, розташованого на березі Волги. Рубрук і його супутники просили доповісти Сартаку про їхній приїзд, і той погодився прийняти чужинців. Одягнувшись в церковні шати, розклавши на подушці Біблію, псалтир, требник, розп'яття і кадило, зі співом молитов вони ввійшли в намет Сартака. Сартак з цікавістю розглядав ченців і їх вбрання, але в переговори з ними не вступив, запропонувавши їм вирушити до його батька, хана Батия. Однак і Батий не захотів вступити в переговори з посланцями французького короля, а відіслав їх до великого хана Мунке, в Каракорум.
8 серпня Рубрук перетнув Етилен (Ітіль, тобто Волгу), третю з чотирьох великих річок, які він називає у своєму описі. Продовжуючи шлях спочатку вниз по Волзі а потім на схід вони за 12 днів досягають землі башкирів та річки Яяк (Урал). Продовжуючи дорогу приблизно на схід протягом 34 днів, він прибув в басейн річки Сирдар'ї, звідки повернув на південний схід. Протягом семи днів Рубрук їхав гірською дорогою вздовж північно-західних відрогів Алатау.
8 листопада він досяг долини річки Талас та міста , а наступного дня іншого поселення, ближче до гір. Ось що пише про це Рубрук:
![]() | Я запитав про гори і дізнався, що це було продовження Кавказьких гір, які простягаються по обидва боки Каспійського моря, із заходу на схід. Тут також я дізнався, що ми вже проїхали вищезазначене море, у яке впадає Етилен. | ![]() |
Слідом за цим Рубрук і його супутники перейшли гори і пішли прекрасною рівниною, маючи праворуч високі гори, а по ліву море чи озеро; щоб об'їхати його навколо, потрібно 15 днів. Це було озеро Балхаш. Далі Рубрук поїхав повз озеро Алаколь і через Монголію до двору великого хана, куди й прибув 26 грудня. Звідси після деякої затримки Рубрук переїхав разом зі всім двором у столицю Каракорум.
Каракорум
Це місто, за словами Рубрука, було обнесене земляними стінами, з воротами на кожній з чотирьох сторін. Палац великого хана Мунке, дві мусульманські мечеті і один християнський храм складали головні будівлі міста. Великого хана в цей час не було в столиці, і тому Рубрук разом зі своїми супутниками повинен був вирушити в його резиденцію, знаходиться по той бік гір, в північній частині країни. Наступного дня відбулася церемонія їх подання до двору хана.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhpTDB0b1lYSnJiM0oxYlY5emFXeDJaWEpmZEhKbFpURXVhbkJuTHpNd01IQjRMVXRvWVhKcmIzSjFiVjl6YVd4MlpYSmZkSEpsWlRFdWFuQm4uanBn.jpg)
Слідуючи правилу францисканських монахів, вони йшли босі, причому відморозили собі пальці на ногах, тому що був сильний мороз. Коли татари ввели ченців до Мунке, вони побачили перед собою кирпату людину середнього зросту, що лежить на великому дивані; на ньому був хутряний одяг, блискучий, як шкіра тюленя. Навколо Мунке-хана сиділи на палях соколи і інші птахи. Послам французького короля були запропоновані різні напої: арак, кумис та мед. Але посли утрималися від пиття; сам же хан незабаром охмілів, і аудієнція мала припинитися. Рубрук провів кілька тижнів при дворі Мунке-хана, де зустрів багато німецьких і французьких полонених, яких змушували виготовляти зброю, домашнє начиння.
Після декількох аудієнцій у великого хана Рубрук одержав дозвіл повернутися в Каракорум і там перечекати зиму. Під час свого перебування в Каракорумі Рубрук зібрав цікаві відомості про китайців, про їхні традиції і звичаї. Монгольська столиця, за винятком двору великого хана, не справила на нього враження. Вразило ченця інше — наявність, крім язичницьких, буддійських храмів, двох мечетей і однієї християнської (несторіанської) церкви — доказ незрозумілої для середньовічних католиків віротерпимості монголів. Мунке передав послу лист французькому королю. Він називав себе в цьому листі владикою світу і вимагав від французів присяги на вірність, якщо вони хочуть жити з ним у мирі.
Супутник Рубрука, чернець-італієць Бартоломео з Кремони, залишився при місцевій християнській церкві. Рубрук же 6 червня 1254 року покинув монгольську столицю і поїхав назад тим самим шляхом, але, досягнувши міста Астрахані, розташованого поблизу гирла Волги, цього разу подався на південь і через Дербент, Нахічевань, і Малу Азію досяг порту Акка на березі Середземного моря.
16 червня 1255 року Рубрук прибув до Фамагусти на Кіпрі, а в серпні повернувся до свого монастиря.
«Подорож у східні країни»
Місія в Каракорум принесла важливі географічні відомості. Про Каспійське море Рубрук писав[]:
![]() | Брат Андрій [Лонжюмо] особисто обігнув дві сторони його, саме південну і східну, я ж інші два, саме північну [і] ... західну. | ![]() |
Надзвичайно важливою є інформація Рубрука про географічне розташування Русі і її кордонів:
На північ від цієї області (Перекопу) лежить Русь, що має всюди ліси; вона тягнеться від Польщі та Угорщини до Танаїду (Дону).
І далі в тексті:
… досягли великої річки Танаїду… Ця річка слугує східним кордоном Русі.
Розповідь Рубрука про бачені ним країни містила також туманні вказівки на існування і інших народностей, крім бачених ним. Так, описуючи людей, які жили за межами юрисдикції ханського двору, Рубрук говорить, що "далі знаходиться велика Катайя (Китай), жителі якої, як я вважаю, в давнину називалися серамі (seres), бо від них прибувають найкращі шовкові тканини, звані по латині serici ". Рубрук був першою людиною, вголос висловили припущення, що Катайя (Китай) і Серес були двома частинами одного цілого.
Рубрук перший в європейській літературі вказав на одну з основних рис рельєфу Центральної Азії — наявність . Цей висновок зроблений з спостережень над напрямком течії азійських річок, що зустрічалися на шляху.
Рубрук описав також, в загальних рисах, за даними розпросів, низку країн Центральної і Східної Азії. Він зазначив, що Катай (Північний Китай) прилягає на сході до океану. Він зібрав відомості (мізерні і часом неточні) про маньчжурів корейців і деяких народності Північної Азії.
Рубрук повідомляє цікаві подробиці про велику торгівлю сіллю з низин Дону:
На півночі цієї області знаходиться багато великих озер, на берегах яких є соляні джерела, тільки-но їхня вода потрапляє в озеро, утворюється сіль, тверда, як лід; з цих солончаків Батий і Сартак отримують великі доходи, оскільки з усієї Русі їздять туди за сіллю, і з усяких навантажених возів дають два шматки бавовняного паперу… Морем також приходить за цією сіллю багато човнів, які платять мито за свої вантажі.
Підсумок подорожі
У дипломатичному відношенні подорож Рубрука не принесла французькому королю ніякої користі, оскільки як основу для співробітництва великий хан вимагав його формального підпорядкування. Хан Хулагу, брат Мунке, незалежно від західного християнського світу очолив похід на Близький Схід (). Однак ця подорож набагато розширила знання про Центральну Азію, про яку Рубрук залишив чудове повідомлення. Складений латинською мовою твір було вперше опубліковано в 1589. Працю Рубрука високо оцінили сучасники та нащадки. Відомий німецький географ кінця XIX століття Оскар Пешель назвав його «найбільшим географічним шедевром Середньовіччя». Рубрук повідомив цікаві відомості про Китай, киргизів (Хакасія), урянхайців (тувинців) та інші народи.
Перебіг подорожі
1253
- 7 травня — початок подорожі в Константинополі
- 21 травня — Висадка в Крим у Судаці,
- 5 червня — прибуття в табір Скартатая
- 8 червня — від'їзд від Скартатая
- 12 червня — перехід Перекопу
- 20 липня — перехід через річку Дон
- 31 липня — зустріч табору Сартака
- 1 серпня — аудієнція в Сартака
- 5 серпня — дальша подорож
- 8 серпня — прибуття в табір Батия
- 16 вересня — подальша подорож
- 28 вересня — перехід через річку Урал
- 27 грудня — прибуття в табір великого хана Мунке
1254
- 4 січня — перша аудієнція в Мунке
- 5 квітня — прибуття в Каракорум
- 31 травня — розмова з Мунке про зворотну подорож
- 9 липня — від'їзд з Каракорума
- 16 вересня — прибуття в табір Батия
- 16 жовтня — відбуття в табір Батия
- 10 листопада — в горах Кавказу
- 23 листопада — біля Араксу
1255
- 2 лютого — у місті Ані
- 14 лютого — кордон Османської імперії
- 21 лютого — у джерел Араксу
- 4 квітня — Цезарея в Каппадокії
- 17 червня — на Кіпрі
- 29 червня — в Антиохії
- 15 серпня — в Триполі
У мистецтві
- Рубруку присвячена поема Миколи Заболоцького .
Джерела та література
- Жарких М. І. Рубрук Гійом де [ 20 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 345. — .
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Wilhelm von Rubruk: Reisen zum Großkhan der Mongolen. Von Konstantinopel nach Karakorum 1253—1255. Опрацьовано H. D. Leicht, Stuttgart, Edition Erdmann, 1984. 240 ст. (нім.)
- Пиано де Карпини, Бенедикт Поляк, Уильям Рубрук «Путешествия к тартарам катол. монахов в 1245—1255гг.» Библиотека почитателей «Страны Моксель». Киев. Издательство ФОП Стебеляк. 2013 г.
Посилання
- Рубрук (Rubrouck) Гійом де // Україна в міжнародних відносинах. Енциклопедичний словник-довідник. Випуск 6. Біографічна частина: Н–Я / Відп. ред. М. М. Варварцев. — К.: Ін-т історії України НАН України, 2016. — с.160-161
- Рубруквіс, Рюїсбрук, Розброк Вільгельм // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1964. — Т. 7, кн. XIII : Літери Риз — Се. — С. 1634. — 1000 екз.
- «William of Rubruck's Account of the Mongols» [ 5 серпня 2011 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Villem Rubruk Gijom de Rubruk abo Vilgelm de Rubruk nid Willem van Rubroeck lat Gulielmus de Rubruquis fr Guillaume de Rubrouck bukv Gijom z Rubruka mizh 1215 1220 Kassel teper Franciya 1270 flamandskij monah chinu franciskanciv Pislya Dzhovanni Da Plano Karpini odin z pershih yevropejciv vivchav ta opisav kulturu Mongolskoyi imperiyi Zalishiv cinni vidomosti pro Rus a takozh pro zhittya fino ugorskih plemen yaki naselyali teritoriyu yevropejskoyi chastini suchasnoyi Rosiyi v mezhirichchi Donu ta Oki i Volgi tak zvani Rostovo Suzdalski zemli merya muroma meshera ves chud i in vhodili do skladu Zolotoyi Ordi i nadali stali osnovoyu Moskovskogo knyazivstva v jogo skladi U 1253 1255 rokah za doruchennyam francuzkogo korolya Luyi IX zdijsniv podorozh do mongoliv u Karakorum cherez Krim ta krayini Aziyi Avtor knigi Zvit brata Vilgelma Rubruka pro jogo poyizdku na shid v rokah 1253 do 1255 Shema podorozhi Vilgelma RubrukaMolodi rokiFlamandec Rubruk vstupiv she molodim do ordenu franciskanciv vlasne do jogo vidgaluzhennya minoritiv Vchivsya u Parizhi Suprovodzhuvav Luyi IX do Svyatoyi zemli Pislya nevdalogo Somogo hrestovogo pohodu do Yegiptu zalishavsya chotiri roki v misti Akkoni V toj chas Luyi IX povernuvsya z polonu j prijnyav svoyih posliv na choli z Andre de Lonzhyumo Yihnya misiya do mongoliv sho prolyagala cherez Persiyu ta Serednyu Aziyu zavershilas bezrezultatno Odnak Luyi IX ta papa Innokentij IV ne vtrachali nadiyi otrimati soyuznikiv dlya nastupnih hrestovih pohodiv proti islamu ta dlya mozhlivih garantij derzhav hrestonosciv PodorozhGijom de Rubruk suprovodzhuvav Lyudovika Francuzkogo pid chas Somogo hrestovogo pohodu sho zakinchivsya vkraj nevdalo Koli jogo vikupili z polonu Lyudovik she chotiri roki zalishavsya v Svyatij zemli V 1251 v vin prijnyav Andre de Lonzhyumo misiya yakogo zavershilasya bezrezultatno Ale Lyudovik ne zalishiv nadiyi nalagoditi spivpracyu z mongolami 1252 roku francuzkij korol doruchiv Rubruku virushiti u pivdennoruski stepi v stavku hana Batu Pam yatayuchi pro neuspih posolstva Lonzhyumo Lyudovik poradiv Rubruku prihovuvati diplomatichnij harakter poyizdki i podorozhuvati yak misioner Misiya do Velikogo Mongolskogo hanaNavesni 1252 Rubruk i jogo suputniki virushili z mista Akko Akra Akkon portu v Pivnichnij Palestini na pivnich vid misu Karmel v Konstantinopil de zatrimalisya do vesni nastupnogo roku 7 travnya 1253 roku otrimavshi rekomendacijni listi vid imperatora Balduyina II voni viyihali z Konstantinopolya Perejshovshi cherez Chorne more i visadivshis v portu Saldajya Sudak na pivdennomu berezi Krimu chenci kupili zapryazhenu chotirma volami kritu povozku i rushili do girla Volgi de bula stavka Batiya Dosyagshi mezh Azovskogo morya mandrivniki popryamuvali na shid Pislya dvomisyachnoyi podorozhi Rubruk pribuv do taboru hana Sartaku roztashovanogo na berezi Volgi Rubruk i jogo suputniki prosili dopovisti Sartaku pro yihnij priyizd i toj pogodivsya prijnyati chuzhinciv Odyagnuvshis v cerkovni shati rozklavshi na podushci Bibliyu psaltir trebnik rozp yattya i kadilo zi spivom molitov voni vvijshli v namet Sartaka Sartak z cikavistyu rozglyadav chenciv i yih vbrannya ale v peregovori z nimi ne vstupiv zaproponuvavshi yim virushiti do jogo batka hana Batiya Odnak i Batij ne zahotiv vstupiti v peregovori z poslancyami francuzkogo korolya a vidislav yih do velikogo hana Munke v Karakorum 8 serpnya Rubruk peretnuv Etilen Itil tobto Volgu tretyu z chotiroh velikih richok yaki vin nazivaye u svoyemu opisi Prodovzhuyuchi shlyah spochatku vniz po Volzi a potim na shid voni za 12 dniv dosyagayut zemli bashkiriv ta richki Yayak Ural Prodovzhuyuchi dorogu priblizno na shid protyagom 34 dniv vin pribuv v basejn richki Sirdar yi zvidki povernuv na pivdennij shid Protyagom semi dniv Rubruk yihav girskoyu dorogoyu vzdovzh pivnichno zahidnih vidrogiv Alatau 8 listopada vin dosyag dolini richki Talas ta mista a nastupnogo dnya inshogo poselennya blizhche do gir Os sho pishe pro ce Rubruk Ya zapitav pro gori i diznavsya sho ce bulo prodovzhennya Kavkazkih gir yaki prostyagayutsya po obidva boki Kaspijskogo morya iz zahodu na shid Tut takozh ya diznavsya sho mi vzhe proyihali vishezaznachene more u yake vpadaye Etilen Slidom za cim Rubruk i jogo suputniki perejshli gori i pishli prekrasnoyu rivninoyu mayuchi pravoruch visoki gori a po livu more chi ozero shob ob yihati jogo navkolo potribno 15 dniv Ce bulo ozero Balhash Dali Rubruk poyihav povz ozero Alakol i cherez Mongoliyu do dvoru velikogo hana kudi j pribuv 26 grudnya Zvidsi pislya deyakoyi zatrimki Rubruk pereyihav razom zi vsim dvorom u stolicyu Karakorum Karakorum Ce misto za slovami Rubruka bulo obnesene zemlyanimi stinami z vorotami na kozhnij z chotiroh storin Palac velikogo hana Munke dvi musulmanski mecheti i odin hristiyanskij hram skladali golovni budivli mista Velikogo hana v cej chas ne bulo v stolici i tomu Rubruk razom zi svoyimi suputnikami povinen buv virushiti v jogo rezidenciyu znahoditsya po toj bik gir v pivnichnij chastini krayini Nastupnogo dnya vidbulasya ceremoniya yih podannya do dvoru hana Suchasna rekonstrukciya znamenitogo Sribnogo dereva majstra Gijoma Sliduyuchi pravilu franciskanskih monahiv voni jshli bosi prichomu vidmorozili sobi palci na nogah tomu sho buv silnij moroz Koli tatari vveli chenciv do Munke voni pobachili pered soboyu kirpatu lyudinu serednogo zrostu sho lezhit na velikomu divani na nomu buv hutryanij odyag bliskuchij yak shkira tyulenya Navkolo Munke hana sidili na palyah sokoli i inshi ptahi Poslam francuzkogo korolya buli zaproponovani rizni napoyi arak kumis ta med Ale posli utrimalisya vid pittya sam zhe han nezabarom ohmiliv i audiyenciya mala pripinitisya Rubruk proviv kilka tizhniv pri dvori Munke hana de zustriv bagato nimeckih i francuzkih polonenih yakih zmushuvali vigotovlyati zbroyu domashnye nachinnya Pislya dekilkoh audiyencij u velikogo hana Rubruk oderzhav dozvil povernutisya v Karakorum i tam perechekati zimu Pid chas svogo perebuvannya v Karakorumi Rubruk zibrav cikavi vidomosti pro kitajciv pro yihni tradiciyi i zvichayi Mongolska stolicya za vinyatkom dvoru velikogo hana ne spravila na nogo vrazhennya Vrazilo chencya inshe nayavnist krim yazichnickih buddijskih hramiv dvoh mechetej i odniyeyi hristiyanskoyi nestorianskoyi cerkvi dokaz nezrozumiloyi dlya serednovichnih katolikiv viroterpimosti mongoliv Munke peredav poslu list francuzkomu korolyu Vin nazivav sebe v comu listi vladikoyu svitu i vimagav vid francuziv prisyagi na virnist yaksho voni hochut zhiti z nim u miri Suputnik Rubruka chernec italiyec Bartolomeo z Kremoni zalishivsya pri miscevij hristiyanskij cerkvi Rubruk zhe 6 chervnya 1254 roku pokinuv mongolsku stolicyu i poyihav nazad tim samim shlyahom ale dosyagnuvshi mista Astrahani roztashovanogo poblizu girla Volgi cogo razu podavsya na pivden i cherez Derbent Nahichevan i Malu Aziyu dosyag portu Akka na berezi Seredzemnogo morya 16 chervnya 1255 roku Rubruk pribuv do Famagusti na Kipri a v serpni povernuvsya do svogo monastirya Podorozh u shidni krayini Misiya v Karakorum prinesla vazhlivi geografichni vidomosti Pro Kaspijske more Rubruk pisav dzherelo Brat Andrij Lonzhyumo osobisto obignuv dvi storoni jogo same pivdennu i shidnu ya zh inshi dva same pivnichnu i zahidnu Nadzvichajno vazhlivoyu ye informaciya Rubruka pro geografichne roztashuvannya Rusi i yiyi kordoniv Na pivnich vid ciyeyi oblasti Perekopu lezhit Rus sho maye vsyudi lisi vona tyagnetsya vid Polshi ta Ugorshini do Tanayidu Donu I dali v teksti dosyagli velikoyi richki Tanayidu Cya richka sluguye shidnim kordonom Rusi Rozpovid Rubruka pro bacheni nim krayini mistila takozh tumanni vkazivki na isnuvannya i inshih narodnostej krim bachenih nim Tak opisuyuchi lyudej yaki zhili za mezhami yurisdikciyi hanskogo dvoru Rubruk govorit sho dali znahoditsya velika Katajya Kitaj zhiteli yakoyi yak ya vvazhayu v davninu nazivalisya serami seres bo vid nih pribuvayut najkrashi shovkovi tkanini zvani po latini serici Rubruk buv pershoyu lyudinoyu vgolos vislovili pripushennya sho Katajya Kitaj i Seres buli dvoma chastinami odnogo cilogo Rubruk pershij v yevropejskij literaturi vkazav na odnu z osnovnih ris relyefu Centralnoyi Aziyi nayavnist Cej visnovok zroblenij z sposterezhen nad napryamkom techiyi azijskih richok sho zustrichalisya na shlyahu Rubruk opisav takozh v zagalnih risah za danimi rozprosiv nizku krayin Centralnoyi i Shidnoyi Aziyi Vin zaznachiv sho Kataj Pivnichnij Kitaj prilyagaye na shodi do okeanu Vin zibrav vidomosti mizerni i chasom netochni pro manchzhuriv korejciv i deyakih narodnosti Pivnichnoyi Aziyi Rubruk povidomlyaye cikavi podrobici pro veliku torgivlyu sillyu z nizin Donu Na pivnochi ciyeyi oblasti znahoditsya bagato velikih ozer na beregah yakih ye solyani dzherela tilki no yihnya voda potraplyaye v ozero utvoryuyetsya sil tverda yak lid z cih solonchakiv Batij i Sartak otrimuyut veliki dohodi oskilki z usiyeyi Rusi yizdyat tudi za sillyu i z usyakih navantazhenih voziv dayut dva shmatki bavovnyanogo paperu Morem takozh prihodit za ciyeyu sillyu bagato chovniv yaki platyat mito za svoyi vantazhi Pidsumok podorozhiU diplomatichnomu vidnoshenni podorozh Rubruka ne prinesla francuzkomu korolyu niyakoyi koristi oskilki yak osnovu dlya spivrobitnictva velikij han vimagav jogo formalnogo pidporyadkuvannya Han Hulagu brat Munke nezalezhno vid zahidnogo hristiyanskogo svitu ocholiv pohid na Blizkij Shid Odnak cya podorozh nabagato rozshirila znannya pro Centralnu Aziyu pro yaku Rubruk zalishiv chudove povidomlennya Skladenij latinskoyu movoyu tvir bulo vpershe opublikovano v 1589 Pracyu Rubruka visoko ocinili suchasniki ta nashadki Vidomij nimeckij geograf kincya XIX stolittya Oskar Peshel nazvav jogo najbilshim geografichnim shedevrom Serednovichchya Rubruk povidomiv cikavi vidomosti pro Kitaj kirgiziv Hakasiya uryanhajciv tuvinciv ta inshi narodi Perebig podorozhi1253 7 travnya pochatok podorozhi v Konstantinopoli 21 travnya Visadka v Krim u Sudaci 5 chervnya pributtya v tabir Skartataya 8 chervnya vid yizd vid Skartataya 12 chervnya perehid Perekopu 20 lipnya perehid cherez richku Don 31 lipnya zustrich taboru Sartaka 1 serpnya audiyenciya v Sartaka 5 serpnya dalsha podorozh 8 serpnya pributtya v tabir Batiya 16 veresnya podalsha podorozh 28 veresnya perehid cherez richku Ural 27 grudnya pributtya v tabir velikogo hana Munke 1254 4 sichnya persha audiyenciya v Munke 5 kvitnya pributtya v Karakorum 31 travnya rozmova z Munke pro zvorotnu podorozh 9 lipnya vid yizd z Karakoruma 16 veresnya pributtya v tabir Batiya 16 zhovtnya vidbuttya v tabir Batiya 10 listopada v gorah Kavkazu 23 listopada bilya Araksu 1255 2 lyutogo u misti Ani 14 lyutogo kordon Osmanskoyi imperiyi 21 lyutogo u dzherel Araksu 4 kvitnya Cezareya v Kappadokiyi 17 chervnya na Kipri 29 chervnya v Antiohiyi 15 serpnya v TripoliU mistectviRubruku prisvyachena poema Mikoli Zabolockogo Dzherela ta literaturaZharkih M I Rubruk Gijom de 20 grudnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 345 ISBN 978 966 00 1290 5 Literatura Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Wilhelm von Rubruk Reisen zum Grosskhan der Mongolen Von Konstantinopel nach Karakorum 1253 1255 Opracovano H D Leicht Stuttgart Edition Erdmann 1984 240 st ISBN 3 522 60430 X nim Piano de Karpini Benedikt Polyak Uilyam Rubruk Puteshestviya k tartaram katol monahov v 1245 1255gg Biblioteka pochitatelej Strany Moksel Kiev Izdatelstvo FOP Stebelyak 2013 g PosilannyaRubruk Rubrouck Gijom de Ukrayina v mizhnarodnih vidnosinah Enciklopedichnij slovnik dovidnik Vipusk 6 Biografichna chastina N Ya Vidp red M M Varvarcev K In t istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2016 s 160 161 Rubrukvis Ryuyisbruk Rozbrok Vilgelm Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1964 T 7 kn XIII Literi Riz Se S 1634 1000 ekz William of Rubruck s Account of the Mongols 5 serpnya 2011 u Wayback Machine