Головкі́вка — село у Черкаському районі Черкаської області, підпорядковане Медведівській сільській громаді. Населення — 1251 осіб (2007; 3652 у 1965, 2865 у 1968, 2646 у 1972).
село Головківка | |
---|---|
Країна | |
Область | Черкаська область |
Район | Черкаський район |
Громада | Медведівська сільська громада |
Облікова картка | Головківка |
Основні дані | |
Засноване | 1775 |
Населення | 1251(на 01.01.2007) |
Площа | 6,648 км² |
Густота населення | 188,17 осіб/км² |
Поштовий індекс | 20936 |
Телефонний код | +380 4730 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 49°07′13″ пн. ш. 32°20′18″ сх. д. / 49.12028° пн. ш. 32.33833° сх. д.Координати: 49°07′13″ пн. ш. 32°20′18″ сх. д. / 49.12028° пн. ш. 32.33833° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 205 м |
Відстань до обласного центру | 40,7 (фізична) км |
Відстань до районного центру | 43 (автошляхами) км |
Найближча залізнична станція | Фундукліївка |
Відстань до залізничної станції | 25 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | с. Медведівка |
Карта | |
![]() Головківка | |
![]() Головківка | |
Мапа | |
|
Природа
Географія
Село розташоване за 43 км від районного центру — міста Чигирин і за 25 км від залізничної станції Фундукліївка; на території урочища Холодний Яр.
Головківка стоїть на пагорбі. Від неї спускається на декілька кілометрів розлога долина, з трьох боків оточена височинами, вкритими лісом. На північ, у кінці долини, село Медведівка. Від неї ліворуч, попід гори, іде смугою й ховається у лісі і в ярах село Мельники. На хвилястих полях багато високих могил.
Неподалік села знаходиться Атаманський парк — заповідне урочище із системою ставків та алей, де розташоване цілюще радонове джерело «Живун», лікувальні властивості якого були відомі ще до 1 століття до н.е. Козаки і гайдамаки теж віддавали шану цій воді, лікуючи нею рани.
В селі налічується 1029 дворів. Землі Головківки займають 664,8 га, під сільськогосподарськими угіддями 3225,8 га, у користування громадян 452,5 га. Село простяглось із північного заходу на південний схід на 6 км.
Геологія
Село розташоване в центральній частині Українського кристалічного щита в межах північно-західної частини Інгуло-Унгулецького антиклінарія. В геологічній будові беруть участь породи двох структурних поверхів — глибоко метаморфізовані та магматичні утворення докембрійського фундаменту нижнього протерозою Кіровоградсько-Житомирського комплексу, які представлені порфіровидними світло-сірими гранітами та осадовими породами кайнозою.
Клімат
Клімат помірно континентальний, з чітким поділом пір року. Характерні посушливе літо і відносно тепла зима. Пересічна температура повітря становить +8°С. Максимальна температура у липні +37°С, мінімальна у грудні −37°С. Тривалість безморозного періоду 144—187 діб. Середньорічна кількість опадів становить 482 мм. Найбільша глибина снігового покриву — 730 мм, мінімальна — 35 мм. Глибина промерзання ґрунту — 0,2-1,1 м. Переважають північно-західні, північні та західні вітри.
Топоніміка
Походження назви
Існує 3 версії походження назви села:
- За однією з версій, у районі села протікала невелика річка, на якій пан збудував водяний млин. Для праці на млині пан поблизу поселив робітника із сім'єю, прізвище якого було Головатий. Згодом пан почав зганяти сюди й інших селян. Людей переселяли з навколишніх сіл — з Полуднівки та Осоти. У такий спосіб було заселено сучасну частину (куток) села Вища Титарівка. Звідти село розрослось до сучасних розмірів;
- За іншою версією, біля одного із ставків оселився селянин Головко із своєю сім'єю. Начебто від його прізвища і пішла назва села.
- Третя версія говорить про те, що тут жив козак Головко, який був досить сильним воїном. Через це навколо нього оселялись й інші сім'ї.
Місцеві назви
Територія села умовно поділяється на кілька сільських кутків, більшість з яких носять назви прізвищ селян, які першими поселялись на нові території. Так з'явились Овдіївка, Нижня та Верхня Титарівка, Дроботівка, Басівка. Схожу назву отримав і куток Поселянівка. Деякі назви несуть в собі характер поселення: Ярки розміщені у невеликих ярах, Загороди утворені на околиці села окремою вулицею, Центр розміщений у центрі, Вигін на місці старого базару, на Хуторі селились поміщицькі селяни, у Криницівці були криниці з найкращою водою у селі. Назва кутка Церковна походить від давньої церкви, яка розміщалась тут у XVII–XVIII ст (фрагменти цієї церкви з червоного натурального граніту можна знайти на території села й досі), П'ятихатки утворені були з 5 хат, у Румунії проживали румуни, на кутку Волосна розміщувалась волосна садиба, через куток Янівку йшла дорога до села Янівка.
Історія
- Основна стаття: Історія села Головківка
Поселення на території сучасної Головківки з'явилися багато тисячоліть тому. Поблизу села виявлено вироби епохи бронзи, на захід від села відкрито скіфське поселення, 1878 року знайдено скарб римських монет. Знайдено вироби часів Київської Русі.
В історичних документах село вперше згадується у 1775 році. У 18 столітті село перебувало під владою польської шляхти.
У 1835 році Головківку придбав цивільний губернатор Іван Іванович Фундуклей.
З 1866 року Головківка — волосний центр Чигиринського повіту Київської губернії.
Станом на 1885 рік у колишньому власницькому селі мешкало 2496 осіб, налічувалось 345 дворових господарства, існувала православна церква, школа, 2 постоялих будинки, 2 лавки, вітряний млини. За версту існував черепичний завод. За 5 верст — винокурний завод.
У 1888 році село стало власністю цукрозаводчика і землевласника Миколи Артемовича Терещенко.
За переписом 1897 року кількість мешканців зросла до 3477 осіб (1755 чоловічої статі та 1722 — жіночої), з яких 3436 — православної віри.
Головківка була центром українського гончарства, де в XIX столітті існувала відома школа підполив'яного фляндрового розпису. В селі вироблявся й «панський» посуд на замовлення польських королів та магнатів. Ці сервізи зберігаються у найкращих музеях різних країн світу.
Після Жовтневого перевороту 1917 у Петрограді і подальших подіях в Україні селяни Головківки підтримували український уряд. Серед козаків Холодноярської республіки було багато головківців. Після поразки національно-визвольних змагань село окупували радянські війська.
У 1923 році в селі створено сільськогосподарську артіль «Незаможник», яка у 1928 році прийняла статут комуни і стала називатися «Промінь». У 1929 році утворено ще два колгоспи: «Перемога» («Жовтнева революція») та «Дружба».
Під час голодомору 1932—1933 років у селі померло понад 500 осіб.
У роки Другої світової війни тут проходили бої партизанських загонів імені Сталіна та імені Ворошилова. У боях брало участь 565 жителів села, з яких 162 відзначені урядовими нагородами.
В 50-х роках три невеликі колгоспи об'єднались в один — «Іскра». Станом на 1972 рік у селі працювала середня школа, 3 бібліотеки, будинок культури зі стаціонарною кіноустановкою, відділення зв'язку і відділення ощадної каси. В селі працювало 8 магазинів, 2 їдальні, майстерня побутового обслуговування, фельдшерсько-акушерський пункт, пологовий будинок, дитячі ясла. У 1974 році споруджено нове приміщення середньої школи, у 1976 — адміністративний будинок та лікарську амбулаторію.
У 90-х роках відбувається реформування колгоспу «Іскра». У 1995 році в селі відкрито новий пам'ятник загиблим воїнам-землякам. У 1997 році жителі села за власні кошти почали добудовувати церкву.
У 2004 році селі освячено дві каплиці на честь святої великомучениці Параскеви і святителя Миколая Чудотворця.
Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1680 осіб, з яких 665 чоловіків та 1015 жінок.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкали 1482 особи.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 94,80 % |
російська | 4,52 % |
циганська | 0,14 % |
білоруська | 0,07 % |
болгарська | 0,07 % |
молдовська | 0,07 % |
інші | 0,33 % |
Культура
Головківська кераміка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WkM5a1lpOGxSREFsT1RNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKQkpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpESlVReEpUazJKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxPVE1sUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkRKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
З давніх-давен Головківка славилася своєю керамікою, головківське гончарство є унікальним явищем в історії української культури. Відомий такий факт: наприкінці XVII століття на замовлення польського королівського двору головківськими майстрами було виготовлено столовий сервіз на 250 персон, який волами відправили до Польщі. Далі цей витвір, вже як королівський дарунок, потрапив до вищих королівських осіб Франції.
Головківка — один з найцікавіших в Україні центрів фляндрового керамічного розпису XIX—XX століть. У той час село було головним осередком виробництва мальованого посуду на Чигиринщині. Гончарні містились в глибоких землянках, обігрівались теплом опалювальної печі. 1912 року в селі діяло 19 гончарень та 70 майстрів. Вони виготовляли мальовані миски, полив'яний посуд (глечики, горщики, тикви, ринки тощо).
Одним з найвідоміших гончарів України можна назвати уродженця села — Якова Михайловича Брюховецького, який в 2000 році став переможцем міжнародного конкурсу гончарів у Вітебську (Білорусь).
Народний музей
- Основна стаття: Народний музей села Головківки
Краєзнавчий музей села від початку був задуманий як данина пам'яті багатьом поколінням селян. Ініціатором ідеї створення такого музею виступив Борис Миколайович Кузик. Обійшовши всі хати жителів, вчитель історії сільської школи Валентина Бухтій зі своїми учнями зібрала сотні експонатів. Для будівлі музею була обрана садиба колгоспу, яку реставрували. Музей відкрито 21 травня 2004 року, у храмове свято Івана Богослова. Обряд освячення здійснив архієпископ Черкаський та Канівський Софроній.
Музей поділений на кілька залів, кожен з яких відповідає певній тематиці. Найперший зал розповість про природу мальовничого краю. Серед експозицій інших залів присутні тисячі унікальних експонатів, історичних документів та фотографій. Тут є предмети давнини, скіфської епохи, епохи козацтва, поступово наближаючись до сучасності. Туристи можуть побачити предмети народного вжитку місцевих українських жителів, їх прикраси та національний одяг, відкриють для себе красу головківської кераміки.
Господарство
Економіка
У Головківці працюють сільськогосподарське підприємство СТОВ «Головківське-3» та Головківський гранітний кар'єр.
Соціальна сфера
У селі діють Головківський навчально-виховний комплекс, будинок культури із кіноустановкою, бібліотека, поштове відділення, медична амбулаторія, філія Ощадбанку, магазини, Народний музей села Головківки.
Що цікавого
У селі туристи можуть відвідати Народний музей села Головківка, де виставлені роботи славнозвісного гончара Брюховецького. Поряд із музеєм знаходиться монумент загиблим воїнам у часи НРВ. Для туристів працюють магазини (див. схему села), банк, пошта.
На околиці села знаходиться на території Атаманського парку. Село розташоване на високих мальовничих пагорбах, з яких відкриваються гарні краєвиди, на північній околиці зростає велике ромашкове поле.
До села можна потрапити автобусами рейсами Кропивницький-Медведівка та Черкаси — Матвіївка, або ж прямими з Чигирина та Черкас.
Релігія
За легендою, записаною в селі Головківка, Святий апостол Андрій Первозваний та його учні, проходили повз Холодний Яр спекотного літа. Коли їм захотілося пити, то апостол вдарив своїм посохом об землю і з того місця потекла прохолодна вода. Так і утворилось .
Село розташоване в оточені стародавніх святих обителей: Свято-Троїцького Мотронинського монастиря, Чубіївського монастиря в ім'я Преподобного Онуфрія Великого, та храмів Чигирина і Суботова.
В самому ж селі діє та 2 каплички: в ім'я Святителя Миколая Чудотворця та Святої великомучениці Параскеви.
Люди
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tnk4M1pDOGxSREFsT1VNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRreEpVUXhKVGd3SlVReEpUaEZKVVF4SlRnMUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJMUpVUXhKVGcySlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkxtcHdaeTh4T0RCd2VDMGxSREFsT1VNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRreEpVUXhKVGd3SlVReEpUaEZKVVF4SlRnMUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJMUpVUXhKVGcySlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Історичні особи:
- Брюховецький Яків Михайлович (1931—2006) — гончар, заслужений майстер народної творчості України. Народився в Головківці.
- Буряченко Павло Іванович (1906—1982) — генерал-майор, учасник Другої світової війни. Народився в Головківці.
- (1900—1960) — дипломат. Народився в Головківці.
- Головко Федір Андрійович (1925—2003) — доктор технічних наук, професор. Народився в Головківці.
- (1883—1918) — революціонер, більшовик, борець за встановлення Радянської влади в Сибіру, розстріляний у Ново-Миколаївську.
- Литвин Микита Васильович (1900—1992) — заслужений вчитель України
- Похил Павло Федорович (?-?) — доктор хімічних наук, професор.
Сучасники:
- Брюховецький Іван Якович (1932, Головківка) — механізатор, Герой Соціалістичної Праці
- Дробіт Микола Іванович (1957, Головківка) — викладач військової академії міста Твер (Росія).
- Задоя Анатолій Олександрович (1953, Головківка) — доктор економічних наук, професор.
- Павленко Анатолій Олександрович (1942) — перекладач і письменник
- Соломіцький Олексій Лукич (1929) — український письменник. Вчителював у Головківці, має в селі хату, де проживає влітку. Майже всі твори написані в Головківці та на сюжети з життя її мешканців.
- — заслужений вчитель України
- Див. також:
- Фельдшерсько-акушерський пункт
- Народний музей села
- сільська школа
- Сільська рада
- Поповий став
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 3 серпня 2008. Процитовано 17 травня 2008.
- maps.vlasenko.net [ 30 вересня 2007 у Wayback Machine.](рос.)
- . Архів оригіналу за 28 вересня 2007. Процитовано 3 січня 2007.
- Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
- Населенные места Российской империи в 500 и более жителей с указанием всего наличного в них населения и числа жителей преобладающих вероисповеданий : по данным первой всеобщей переписи населения 1897 г. / Под ред. Н. А. Тройницкого — С.-Пб. : Типография «Общественная польза»: [паровая типолитография Н. Л. Ныркина], 1905. — С. 1-80. — X, 270, 120 с.(рос. дореф.)
- . Архів оригіналу за 26 травня 2011. Процитовано 10 серпня 2008.
- Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Черкаська область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Черкаська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Розподіл населення за рідною мовою, Черкаська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
Література
- Історія міст і сіл Української РСР. — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР. — 15 000 прим.;
- Головківка. Народний музей і визначні місця перлини Холодного яру. Дніпропетровськ. В.Бухтій, О.Горшков, О.Кравченко;
- Головківка — серце Холодного яру. Олександрія. Б.Кузик, В.Білошапка.[недоступне посилання]
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Головківка (Черкаський район) |
- Садово-паркова та ландшафтна архітектура Черкащини [ 28 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- Головківка на сайті Верховної Ради[недоступне посилання з квітня 2019]
- Видатні постаті Чигиринщини [ 3 серпня 2008 у Wayback Machine.]
- Hołowkówka, duża wieś, powiat czehryński // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1882. — Т. III. — S. 111. (пол.)
- Hołowkówka, gmina Hołowkówka // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1900. — Т. XV, cz. 1. — S. 570. (пол.)
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Golovkivka Golovki vka selo u Cherkaskomu rajoni Cherkaskoyi oblasti pidporyadkovane Medvedivskij silskij gromadi Naselennya 1251 osib 2007 3652 u 1965 2865 u 1968 2646 u 1972 selo Golovkivka Krayina Ukrayina Oblast Cherkaska oblast Rajon Cherkaskij rajon Gromada Medvedivska silska gromada Oblikova kartka Golovkivka Osnovni dani Zasnovane 1775 Naselennya 1251 na 01 01 2007 Plosha 6 648 km Gustota naselennya 188 17 osib km Poshtovij indeks 20936 Telefonnij kod 380 4730 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 07 13 pn sh 32 20 18 sh d 49 12028 pn sh 32 33833 sh d 49 12028 32 33833 Koordinati 49 07 13 pn sh 32 20 18 sh d 49 12028 pn sh 32 33833 sh d 49 12028 32 33833 Serednya visota nad rivnem morya 205 m Vidstan do oblasnogo centru 40 7 fizichna km Vidstan do rajonnogo centru 43 avtoshlyahami km Najblizhcha zaliznichna stanciya Fundukliyivka Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 25 km Misceva vlada Adresa radi s Medvedivka Karta Golovkivka Golovkivka Mapa Golovkivka u VikishovishiPrirodaVid iz Golovkivki na Medvedivku Dzherelo Zhivun Geografiya Selo roztashovane za 43 km vid rajonnogo centru mista Chigirin i za 25 km vid zaliznichnoyi stanciyi Fundukliyivka na teritoriyi urochisha Holodnij Yar Golovkivka stoyit na pagorbi Vid neyi spuskayetsya na dekilka kilometriv rozloga dolina z troh bokiv otochena visochinami vkritimi lisom Na pivnich u kinci dolini selo Medvedivka Vid neyi livoruch popid gori ide smugoyu j hovayetsya u lisi i v yarah selo Melniki Na hvilyastih polyah bagato visokih mogil Nepodalik sela znahoditsya Atamanskij park zapovidne urochishe iz sistemoyu stavkiv ta alej de roztashovane cilyushe radonove dzherelo Zhivun likuvalni vlastivosti yakogo buli vidomi she do 1 stolittya do n e Kozaki i gajdamaki tezh viddavali shanu cij vodi likuyuchi neyu rani V seli nalichuyetsya 1029 dvoriv Zemli Golovkivki zajmayut 664 8 ga pid silskogospodarskimi ugiddyami 3225 8 ga u koristuvannya gromadyan 452 5 ga Selo prostyaglos iz pivnichnogo zahodu na pivdennij shid na 6 km Geologiya Selo roztashovane v centralnij chastini Ukrayinskogo kristalichnogo shita v mezhah pivnichno zahidnoyi chastini Ingulo Unguleckogo antiklinariya V geologichnij budovi berut uchast porodi dvoh strukturnih poverhiv gliboko metamorfizovani ta magmatichni utvorennya dokembrijskogo fundamentu nizhnogo proterozoyu Kirovogradsko Zhitomirskogo kompleksu yaki predstavleni porfirovidnimi svitlo sirimi granitami ta osadovimi porodami kajnozoyu Klimat Klimat pomirno kontinentalnij z chitkim podilom pir roku Harakterni posushlive lito i vidnosno tepla zima Peresichna temperatura povitrya stanovit 8 S Maksimalna temperatura u lipni 37 S minimalna u grudni 37 S Trivalist bezmoroznogo periodu 144 187 dib Serednorichna kilkist opadiv stanovit 482 mm Najbilsha glibina snigovogo pokrivu 730 mm minimalna 35 mm Glibina promerzannya gruntu 0 2 1 1 m Perevazhayut pivnichno zahidni pivnichni ta zahidni vitri ToponimikaPohodzhennya nazvi Isnuye 3 versiyi pohodzhennya nazvi sela Za odniyeyu z versij u rajoni sela protikala nevelika richka na yakij pan zbuduvav vodyanij mlin Dlya praci na mlini pan poblizu poseliv robitnika iz sim yeyu prizvishe yakogo bulo Golovatij Zgodom pan pochav zganyati syudi j inshih selyan Lyudej pereselyali z navkolishnih sil z Poludnivki ta Osoti U takij sposib bulo zaseleno suchasnu chastinu kutok sela Visha Titarivka Zvidti selo rozroslos do suchasnih rozmiriv Za inshoyu versiyeyu bilya odnogo iz stavkiv oselivsya selyanin Golovko iz svoyeyu sim yeyu Nachebto vid jogo prizvisha i pishla nazva sela Tretya versiya govorit pro te sho tut zhiv kozak Golovko yakij buv dosit silnim voyinom Cherez ce navkolo nogo oselyalis j inshi sim yi Miscevi nazvi Teritoriya sela umovno podilyayetsya na kilka silskih kutkiv bilshist z yakih nosyat nazvi prizvish selyan yaki pershimi poselyalis na novi teritoriyi Tak z yavilis Ovdiyivka Nizhnya ta Verhnya Titarivka Drobotivka Basivka Shozhu nazvu otrimav i kutok Poselyanivka Deyaki nazvi nesut v sobi harakter poselennya Yarki rozmisheni u nevelikih yarah Zagorodi utvoreni na okolici sela okremoyu vuliceyu Centr rozmishenij u centri Vigin na misci starogo bazaru na Hutori selilis pomishicki selyani u Krinicivci buli krinici z najkrashoyu vodoyu u seli Nazva kutka Cerkovna pohodit vid davnoyi cerkvi yaka rozmishalas tut u XVII XVIII st fragmenti ciyeyi cerkvi z chervonogo naturalnogo granitu mozhna znajti na teritoriyi sela j dosi P yatihatki utvoreni buli z 5 hat u Rumuniyi prozhivali rumuni na kutku Volosna rozmishuvalas volosna sadiba cherez kutok Yanivku jshla doroga do sela Yanivka IstoriyaPam yatnik zagiblim odnoselchanam Osnovna stattya Istoriya sela Golovkivka Poselennya na teritoriyi suchasnoyi Golovkivki z yavilisya bagato tisyacholit tomu Poblizu sela viyavleno virobi epohi bronzi na zahid vid sela vidkrito skifske poselennya 1878 roku znajdeno skarb rimskih monet Znajdeno virobi chasiv Kiyivskoyi Rusi V istorichnih dokumentah selo vpershe zgaduyetsya u 1775 roci U 18 stolitti selo perebuvalo pid vladoyu polskoyi shlyahti U 1835 roci Golovkivku pridbav civilnij gubernator Ivan Ivanovich Funduklej Z 1866 roku Golovkivka volosnij centr Chigirinskogo povitu Kiyivskoyi guberniyi Stanom na 1885 rik u kolishnomu vlasnickomu seli meshkalo 2496 osib nalichuvalos 345 dvorovih gospodarstva isnuvala pravoslavna cerkva shkola 2 postoyalih budinki 2 lavki vitryanij mlini Za verstu isnuvav cherepichnij zavod Za 5 verst vinokurnij zavod U 1888 roci selo stalo vlasnistyu cukrozavodchika i zemlevlasnika Mikoli Artemovicha Tereshenko Za perepisom 1897 roku kilkist meshkanciv zrosla do 3477 osib 1755 cholovichoyi stati ta 1722 zhinochoyi z yakih 3436 pravoslavnoyi viri Golovkivka bula centrom ukrayinskogo goncharstva de v XIX stolitti isnuvala vidoma shkola pidpoliv yanogo flyandrovogo rozpisu V seli viroblyavsya j panskij posud na zamovlennya polskih koroliv ta magnativ Ci servizi zberigayutsya u najkrashih muzeyah riznih krayin svitu Pislya Zhovtnevogo perevorotu 1917 u Petrogradi i podalshih podiyah v Ukrayini selyani Golovkivki pidtrimuvali ukrayinskij uryad Sered kozakiv Holodnoyarskoyi respubliki bulo bagato golovkivciv Pislya porazki nacionalno vizvolnih zmagan selo okupuvali radyanski vijska U 1923 roci v seli stvoreno silskogospodarsku artil Nezamozhnik yaka u 1928 roci prijnyala statut komuni i stala nazivatisya Promin U 1929 roci utvoreno she dva kolgospi Peremoga Zhovtneva revolyuciya ta Druzhba Pid chas golodomoru 1932 1933 rokiv u seli pomerlo ponad 500 osib U roki Drugoyi svitovoyi vijni tut prohodili boyi partizanskih zagoniv imeni Stalina ta imeni Voroshilova U boyah bralo uchast 565 zhiteliv sela z yakih 162 vidznacheni uryadovimi nagorodami V 50 h rokah tri neveliki kolgospi ob yednalis v odin Iskra Stanom na 1972 rik u seli pracyuvala serednya shkola 3 biblioteki budinok kulturi zi stacionarnoyu kinoustanovkoyu viddilennya zv yazku i viddilennya oshadnoyi kasi V seli pracyuvalo 8 magaziniv 2 yidalni majsternya pobutovogo obslugovuvannya feldshersko akusherskij punkt pologovij budinok dityachi yasla U 1974 roci sporudzheno nove primishennya serednoyi shkoli u 1976 administrativnij budinok ta likarsku ambulatoriyu U 90 h rokah vidbuvayetsya reformuvannya kolgospu Iskra U 1995 roci v seli vidkrito novij pam yatnik zagiblim voyinam zemlyakam U 1997 roci zhiteli sela za vlasni koshti pochali dobudovuvati cerkvu U 2004 roci seli osvyacheno dvi kaplici na chest svyatoyi velikomuchenici Paraskevi i svyatitelya Mikolaya Chudotvorcya NaselennyaZgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 1680 osib z yakih 665 cholovikiv ta 1015 zhinok Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkali 1482 osobi Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ukrayinska 94 80 rosijska 4 52 ciganska 0 14 biloruska 0 07 bolgarska 0 07 moldovska 0 07 inshi 0 33 KulturaSilskij klub Golovkivska keramika Golovkivska keramika na Andriyivskomu uzvozi v Kiyevi Z davnih daven Golovkivka slavilasya svoyeyu keramikoyu golovkivske goncharstvo ye unikalnim yavishem v istoriyi ukrayinskoyi kulturi Vidomij takij fakt naprikinci XVII stolittya na zamovlennya polskogo korolivskogo dvoru golovkivskimi majstrami bulo vigotovleno stolovij serviz na 250 person yakij volami vidpravili do Polshi Dali cej vitvir vzhe yak korolivskij darunok potrapiv do vishih korolivskih osib Franciyi Golovkivka odin z najcikavishih v Ukrayini centriv flyandrovogo keramichnogo rozpisu XIX XX stolit U toj chas selo bulo golovnim oseredkom virobnictva malovanogo posudu na Chigirinshini Goncharni mistilis v glibokih zemlyankah obigrivalis teplom opalyuvalnoyi pechi 1912 roku v seli diyalo 19 goncharen ta 70 majstriv Voni vigotovlyali malovani miski poliv yanij posud glechiki gorshiki tikvi rinki tosho Odnim z najvidomishih gonchariv Ukrayini mozhna nazvati urodzhencya sela Yakova Mihajlovicha Bryuhoveckogo yakij v 2000 roci stav peremozhcem mizhnarodnogo konkursu gonchariv u Vitebsku Bilorus Narodnij muzej Osnovna stattya Narodnij muzej sela Golovkivki Krayeznavchij muzej sela vid pochatku buv zadumanij yak danina pam yati bagatom pokolinnyam selyan Iniciatorom ideyi stvorennya takogo muzeyu vistupiv Boris Mikolajovich Kuzik Obijshovshi vsi hati zhiteliv vchitel istoriyi silskoyi shkoli Valentina Buhtij zi svoyimi uchnyami zibrala sotni eksponativ Dlya budivli muzeyu bula obrana sadiba kolgospu yaku restavruvali Muzej vidkrito 21 travnya 2004 roku u hramove svyato Ivana Bogoslova Obryad osvyachennya zdijsniv arhiyepiskop Cherkaskij ta Kanivskij Sofronij Muzej podilenij na kilka zaliv kozhen z yakih vidpovidaye pevnij tematici Najpershij zal rozpovist pro prirodu malovnichogo krayu Sered ekspozicij inshih zaliv prisutni tisyachi unikalnih eksponativ istorichnih dokumentiv ta fotografij Tut ye predmeti davnini skifskoyi epohi epohi kozactva postupovo nablizhayuchis do suchasnosti Turisti mozhut pobachiti predmeti narodnogo vzhitku miscevih ukrayinskih zhiteliv yih prikrasi ta nacionalnij odyag vidkriyut dlya sebe krasu golovkivskoyi keramiki GospodarstvoTraktornij stan Ekonomika U Golovkivci pracyuyut silskogospodarske pidpriyemstvo STOV Golovkivske 3 ta Golovkivskij granitnij kar yer Socialna sfera U seli diyut Golovkivskij navchalno vihovnij kompleks budinok kulturi iz kinoustanovkoyu biblioteka poshtove viddilennya medichna ambulatoriya filiya Oshadbanku magazini Narodnij muzej sela Golovkivki Sho cikavogo U seli turisti mozhut vidvidati Narodnij muzej sela Golovkivka de vistavleni roboti slavnozvisnogo gonchara Bryuhoveckogo Poryad iz muzeyem znahoditsya monument zagiblim voyinam u chasi NRV Dlya turistiv pracyuyut magazini div shemu sela bank poshta Na okolici sela znahoditsya dzherelo Zhivun na teritoriyi Atamanskogo parku Selo roztashovane na visokih malovnichih pagorbah z yakih vidkrivayutsya garni krayevidi na pivnichnij okolici zrostaye velike romashkove pole Do sela mozhna potrapiti avtobusami rejsami Kropivnickij Medvedivka ta Cherkasi Matviyivka abo zh pryamimi z Chigirina ta Cherkas ReligiyaHram v im ya Svyatogo apostola ta yevangelista Ioanna Bogoslova Za legendoyu zapisanoyu v seli Golovkivka Svyatij apostol Andrij Pervozvanij ta jogo uchni prohodili povz Holodnij Yar spekotnogo lita Koli yim zahotilosya piti to apostol vdariv svoyim posohom ob zemlyu i z togo miscya potekla proholodna voda Tak i utvorilos dzherelo Zhivun Selo roztashovane v otocheni starodavnih svyatih obitelej Svyato Troyickogo Motroninskogo monastirya Chubiyivskogo monastirya v im ya Prepodobnogo Onufriya Velikogo ta hramiv Chigirina i Subotova V samomu zh seli diye ta 2 kaplichki v im ya Svyatitelya Mikolaya Chudotvorcya ta Svyatoyi velikomuchenici Paraskevi LyudiMogila Ya M Bryuhoveckogo Istorichni osobi Bryuhoveckij Yakiv Mihajlovich 1931 2006 gonchar zasluzhenij majster narodnoyi tvorchosti Ukrayini Narodivsya v Golovkivci Buryachenko Pavlo Ivanovich 1906 1982 general major uchasnik Drugoyi svitovoyi vijni Narodivsya v Golovkivci 1900 1960 diplomat Narodivsya v Golovkivci Golovko Fedir Andrijovich 1925 2003 doktor tehnichnih nauk profesor Narodivsya v Golovkivci 1883 1918 revolyucioner bilshovik borec za vstanovlennya Radyanskoyi vladi v Sibiru rozstrilyanij u Novo Mikolayivsku Litvin Mikita Vasilovich 1900 1992 zasluzhenij vchitel Ukrayini Pohil Pavlo Fedorovich doktor himichnih nauk profesor Suchasniki Bryuhoveckij Ivan Yakovich 1932 Golovkivka mehanizator Geroj Socialistichnoyi Praci Drobit Mikola Ivanovich 1957 Golovkivka vikladach vijskovoyi akademiyi mista Tver Rosiya Zadoya Anatolij Oleksandrovich 1953 Golovkivka doktor ekonomichnih nauk profesor Pavlenko Anatolij Oleksandrovich 1942 perekladach i pismennik Solomickij Oleksij Lukich 1929 ukrayinskij pismennik Vchitelyuvav u Golovkivci maye v seli hatu de prozhivaye vlitku Majzhe vsi tvori napisani v Golovkivci ta na syuzheti z zhittya yiyi meshkanciv zasluzhenij vchitel Ukrayini Div takozh Feldshersko akusherskij punkt Narodnij muzej sela silska shkola Silska rada Popovij stavDiv takozhSkelivka selishe Perelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Cherkaska oblast Primitki Arhiv originalu za 3 serpnya 2008 Procitovano 17 travnya 2008 maps vlasenko net 30 veresnya 2007 u Wayback Machine ros Arhiv originalu za 28 veresnya 2007 Procitovano 3 sichnya 2007 Volosti i vazhnѣjshiya seleniya Evropejskoj Rossii Po dannym obslѣdovaniya proizvedennago statisticheskimi uchrezhdeniyami Ministerstva Vnutrennih Dѣl po porucheniyu Statisticheskago Sovѣta Izdanie Centralnago Statisticheskago Komiteta Vypusk III Gubernii Malorossijskiya i Yugo Zapadnyya Sostavil starshij redaktor V V Zverinskij SanktPeterburg 1885 ros doref Naselennye mesta Rossijskoj imperii v 500 i bolee zhitelej s ukazaniem vsego nalichnogo v nih naseleniya i chisla zhitelej preobladayushih veroispovedanij po dannym pervoj vseobshej perepisi naseleniya 1897 g Pod red N A Trojnickogo S Pb Tipografiya Obshestvennaya polza parovaya tipolitografiya N L Nyrkina 1905 S 1 80 X 270 120 s ros doref Arhiv originalu za 26 travnya 2011 Procitovano 10 serpnya 2008 Kilkist nayavnogo ta postijnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Cherkaska oblast osib Region Rik Kategoriya naselennya Stat 1989 12 01 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Cherkaska oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Cherkaska oblast u do zagalnoyi chiselnosti naselennya Region Rik Vkazali u yakosti ridnoyi movu 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini LiteraturaIstoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR K Golovna redakciya URE AN URSR 15 000 prim Golovkivka Narodnij muzej i viznachni miscya perlini Holodnogo yaru Dnipropetrovsk V Buhtij O Gorshkov O Kravchenko Golovkivka serce Holodnogo yaru Oleksandriya B Kuzik V Biloshapka nedostupne posilannya ISBN 966 7036 52 9PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Golovkivka Cherkaskij rajon Sadovo parkova ta landshaftna arhitektura Cherkashini 28 listopada 2020 u Wayback Machine Golovkivka na sajti Verhovnoyi Radi nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Vidatni postati Chigirinshini 3 serpnya 2008 u Wayback Machine Holowkowka duza wies powiat czehrynski Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1882 T III S 111 pol Holowkowka gmina Holowkowka Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1900 T XV cz 1 S 570 pol Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi