Ірак — західноазійська країна, що знаходиться південному заході континенту . Загальна площа країни 438 317 км² (59-те місце у світі), з яких на суходіл припадає 437 367 км², а на поверхню внутрішніх вод — 950 км². Площа країни дорівнює ¾ площі території України .
Географія Іраку | |
---|---|
![]() Географічне положення Іраку | |
Географічне положення | |
Континент | Азія |
Регіон | Західна Азія |
Координати | 33°00′ пн. ш. 44°00′ сх. д. / 33.000° пн. ш. 44.000° сх. д. |
Територія | |
Площа | 438 317 км² (59-те) |
• суходіл | 98,8 % |
• води | 1,2 % |
Морське узбережжя | 58 км |
Державний кордон | 3809 км |
Рельєф | |
Тип | рівнинний, на півночі гори |
Найвища точка | гора (3611 м) |
Найнижча точка | Перська затока (0 м) |
Клімат | |
Тип | субтропічний |
Внутрішні води | |
Найдовша річка | Тигр (1418 км) |
Найбільше озеро | вдсх. Тартар (2500 км²) |
Інше | |
Природні ресурси | вуглеводні, вуглеводні, фосфати, сірка |
Стихійні лиха | пилові й піщані бурі, повіді |
Екологічні проблеми | осушення водно-болотних угідь, зменшення біорізноманіття, спустелювання |
Назва
Офіційна назва — Республіка Ірак, Ірак (араб. العراق, جمهورية العـراق — Джумухір'ят ель-Ірак; курд. عێراق, كۆماريى عێراق — Комар-і-Ерак). Назва країни походить від назви давньго шумерського міста Урук і вказує на древність історії країни. За іншою версією з давньоєврейського «урук», що означає між річками, оскільки країна лежить між ріками Тигр і Євфрат. Після арабського завоювання країни у VII-VIII століттях назва була переосмислена згідно співзвучного арабського слова «ірак» — берег. Антична назва країни — Месопотамія, що перекладається з давньогрецької як «месо» — між чимось, «потамос» — річка, тобто Межиріччя.
Історія дослідження території
Географічне положення
Ірак — західноазійська країна, що межує з шістьма іншими країнами: на півночі — з Туреччиною (спільний кордон — 367 км), на сході — з Іраном (1599 км), на півдні — з Кувейтом (254 км) і Саудівською Аравією (811 км), на заході — з Йорданією (179 км) і Сирією (599 км). Загальна довжина державного кордону — 3809 км. Ірак на півдні має вихід до вод Перської затоки Індійського океану. Загальна довжина морського узбережжя 58 км.
- Карта Іраку від ООН (англ.)
- Порівняння розмірів території Іраку та США
Згідно з Конвенцією Організації Об'єднаних Націй з морського права (UNCLOS) 1982 року, протяжність територіальних вод країни встановлено в 12 морських миль (22,2 км). Континентальний шельф — не визначений.
Крайні пункти
Час
Геологія
Корисні копалини
Надра Іраку багаті на ряд корисних копалин: нафту, природний газ, фосфати, сірку.
Сейсмічність
Вулканізм
Рельєф
Середні висоти — 312 м; найнижча точка — рівень вод Перської затоки (0 м); найвища точка — гора (3611 м). Більшу частину території Іраку займає Месопотамська низовина. На заході розташоване висоти до 900 м, на півночі — гірські хребти Вірменського та Іранського нагір'їв звисотами 2000-3000 м.
- Рельєф Іраку
- Гіпсометрична карта Іраку
- Супутниковий знімок поверхні країни
- Карта країни (англ.)
Узбережжя
Острови
Клімат
Територія Іраку переважно лежить у субтропічному кліматичному поясі, окрім крайнього півдня, який лежить у тропічному. Влітку переважають тропічні повітряні маси з ясною тихою антициклонічною погодою, взимку — помірні з похмурою дощовою досить вітряною циклонічною. Значні сезонні амплітуди температури повітря і розподілу , можливе випадіння снігу. На півдні Увесь рік панують тропічні повітряні маси. Спекотна посушлива погода з великими добовими амплітудами температури. Переважають східні пасатні вітри.
- Сонячна радіація (англ.)
- Кліматична карта Іраку (за Кеппеном)
- Пилова буря над Араією, 2000 рік
Ірак є членом Всесвітньої метеорологічної організації (WMO), в країні ведуться систематичні спостереження за погодою.
Внутрішні води
Загальні запаси відновлюваних водних ресурсів (ґрунтові і поверхневі прісні води) становлять 89,86 км³. Станом на 2012 рік в країні налічувалось 35,25 тис. км² зрошуваних земель.
- Гідрографічна мережа Іраку
- Річка Тигр в Багдаді
- Місцевість біля Євфрату
- Система гребель на річках Іраку
- Водосховище Тартар з космосу
Річки
Річки країни належать басейну Перської затоки Індійського океану. Територією Іраку протікають дві найбільші річки Азії: Тигр та Євфрат, які зливаючись в нижній течії, утворюють рукав Шатт-ель-Араб.
Озера
Болота
Ґрунтові води
Ґрунти
Рослинність
Земельні ресурси Іраку (оцінка 2011 року):
- придатні для сільськогосподарського обробітку землі — 18,1 %,
- орні землі — 8,4 %,
- багаторічні насадження — 0,5 %,
- землі, що постійно використовуються під пасовища — 9,2 %;
- землі, зайняті лісами і чагарниками — 1,9 %;
- інше — 80 %.
Тваринний світ
У зоогеографічному відношенні територія країни відноситься до Середземноморської підобласті Голарктичної області; гори півнчного сходу — до цієї підобласті.
Охорона природи
Ірак є учасником ряду міжнародних угод з охорони навколишнього середовища:
- Конвенції про біологічне різноманіття (CBD),
- Конвенції з міжнародного морського права,
- Монреальського протоколу з охорони озонового шару.
Урядом країни підписані, але не ратифіковані міжнародні угоди щодо: Конвенції про заборону військового впливу на природне середовище (ENMOD).
Стихійні лиха та екологічні проблеми
На території країни спостерігаються небезпечні природні явища і стихійні лиха: пилові й піщані бурі; повіді.
Серед екологічних проблем варто відзначити:
- урядова програма з осушення водно-болотних угідь в нижній течії Тигру й Євфрату загрожує знищенням місцевих біотопів, зменшенню біорізноманіття, змінює традиційний уклад життя місцевих болотних арабів;
- недостатні запаси питної води;
- спільний розвиток разом з Туреччиною водної системи Тигру і Євфрату;
- забруднення повітря і вод;
- деградацію земель (засолення) і ерозію ґрунтів;
- спустелювання.
Фізико-географічне районування
У фізико-географічному відношенні територію Іраку можна розділити на 4 райони, що відрізняються один від одного рельєфом, кліматом, рослинним покривом:
- Гірська північ і північний схід.
- Верхня Месопотамія. Рівнина .
- Нижня Месопотамія. Алювіальні рівнини межиріччя Тигру і Євфрату.
- Пустельне плато. Сирійська пустеля південного заходу та Аравійська півдня.
Див. також
Примітки
- Iraq, Geography. Factbook.
- Котляков В. М., 2006.
- Поспелов Е. М., 2005.
- Атлас світу, 2005.
- Part II : ( )[англ.] // United Nations Convention on the Law of the Sea. — N. Y. : United Nations. — Дата звернення: 21 лютого 2017 року.
- Part VI : ( )[англ.] // United Nations Convention on the Law of the Sea. — N. Y. : United Nations. — Дата звернення: 21 лютого 2017 року.
- Time zone converter : ( )[англ.] // Калькулятор різниці в часі між двома пунктами. — The Time Now, 2017. — 16 June. — Дата звернення: 21 грудня 2017 року.
- Ірак // Гірничий енциклопедичний словник : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Східний видавничий дім, 2004. — Т. 3. — С. 3. — .
- Атлас. Географія материків і океанів, 2014.
- ФГАМ, 1964.
- Members : ( )[англ.] // World Meteorological Organization (WMO). — Дата звернення: 22 лютого 2017 року.
Література
Українською
- Атлас світу / голов. ред. ; зав. ред. ; відп. ред. . — К. : ДНВП «Картографія», 2005. — 336 с. — .
- Атлас. 7 клас. Географія материків і океанів / Укладачі , Н. І. Чанцева. — К. : ДНВП «Картографія», 2014.
- Бєлозоров С. Т. Географія материків. — К. : Вища школа, 1971. — 371 с.
- Фізична географія материків і океанів : навч. посіб. для студентів ВНЗ : [у 2 ч.]. — Н. : Ніжинський державний університет ім. Миколи Гоголя, 2013. — 306 с. — .
- Ірак // Гірничий енциклопедичний словник : [у 3-х тт.] / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Східний видавничий дім, 2004. — Т. 3. — 752 с. — .
- Країнознавчий словник-довідник. — 5-те вид., перероб. і доп. — К. : Знання, 2008. — 839 с. — .
- Панасенко Б. Д. Фізична географія материків : навч. посіб. : в 2 ч. — В. : ЕкоБізнесЦентр, 1999. — 200 с.
- Фізична географія материків та океанів : підруч. для студ. вищ. навч. закл. : у 2 т / за ред. П. Г. Шищенка. — К. : Видавництво Київського нац. ун-т ім. Т. Шевченка, 2009. — Т. 1. : Азія. — 643 с. — .
- Юрківський В. М. Регіональна економічна і соціальна географія. Зарубіжні країни: Підручник. — 2-ге. — К. : Либідь, 2001. — 416 с. — .
Англійською
- (англ.) . The Encyclopedia of World Geography. — Andromeda, 2002. — 288 с. — .
Російською
- (рос.) , , Водохранилища. — М. : Мысль, 1987. — 326 с. — (Природа мира)
- (рос.) Алисов Б. П., , Курс климатологии [в 3-х тт.] / под. ред. . — Л. : Гидрометиздат, 1954. — Т. 3. Климаты земного шара. — 320 с.
- (рос.) Апродов В. А. Вулканы. — М. : Мысль, 1982. — 368 с. — (Природа мира)
- (рос.) Апродов В. А. Зоны землетрясений. — М. : Мысль, 2010. — 462 с. — (Природа мира) — .
- (рос.) Бабаев А. Г., , Дроздов Н. Н., Пустыни. — М. : Мысль, 1986. — 320 с. — (Природа мира)
- (рос.) Букштынов А. Д., , Крылов Г. В. Леса. — М. : Мысль, 1981. — 316 с. — (Природа мира)
- (рос.) Власова Т. В. Физическая география материков. С прилегающими частями океанов. Евразия, Северная Америка. — 4-е, перераб. — М. : Просвещение, 1986. — 417 с.
- (рос.) Гвоздецкий Н. А. Карст. — М. : Мысль, 1981. — 214 с. — (Природа мира)
- (рос.) Гвоздецкий Н. А., Голубчиков Ю. Н. Горы. — М. : Мысль, 1987. — 400 с. — (Природа мира)
- (рос.) Географический энциклопедический словарь: географические названия / под. ред. А. Ф. Трёшникова. — 2-е изд., доп. — М. : Советская энциклопедия, 1989. — 585 с. — .
- (рос.) Исаченко А. Г., Ландшафты. — М. : Мысль, 1989. — 504 с. — (Природа мира) — .
- (рос.) Каплин П. А., Леонтьев О. К., , Берега. — М. : Мысль, 1991. — 480 с. — (Природа мира) — .
- (рос.) Словарь современных географических названий / под общей редакцией акад. В. М. Котлякова. — Екатеринбург : У-Фактория, 2006.
- (рос.) Литвин В. М., Лымарев В. И. Острова. — М. : Мысль, 2010. — 288 с. — (Природа мира) — .
- (рос.) Лобова Е. В., Хабаров А. В. Почвы. — М. : Мысль, 1983. — 304 с. — (Природа мира)
- (рос.) Максаковский В. П. Географическая картина мира. Книга I: Общая характеристика мира. — М. : Дрофа, 2008. — 495 с. — .
- (рос.) Максаковский В. П. Географическая картина мира. Книга II: Региональная характеристика мира. — М. : Дрофа, 2009. — 480 с. — .
- (рос.) Ірак // Поспелов Е. М. Топонимический словарь. — М. : АСТ, 2005. — 229 с. — .
- (рос.) Азия. — М. : Прогресс, 1982. — 316 с. — (Континенты, на которых мы живем)
- (рос.) География / под ред. проф. А. П. Горкина. — М. : Росмэн-Пресс, 2006. — 624 с. — (Современная иллюстрированная энциклопедия) — .
- (рос.) Физико-географический атлас мира. — М. : Академия наук СССР и Главное управление геодезии и картографии ГУГК СССР, 1964. — 298 с.
- (рос.) Энциклопедия стран мира / глав. ред. Н. А. Симония. — М. : НПО «Экономика» РАН, отделение общественных наук, 2004. — 1319 с. — .
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Географія Іраку |
Вікісховище : Атлас Іраку.
- Карти Іраку : ( )[англ.] // Perry–Castañeda Library Map Collection. — Дата звернення: 21 листопада 2017 року.
- Iraq : ( )[англ.] : [арх. 29 березня 2019 року] // The World Factbook. — Washington, D.C. : Central Intelligence Agency, 2017. — 16 June. — Дата звернення: 21 лютого 2019 року. — ISSN 1553-8133.
- Добірка публікацій про Ірак : ( )[рос.] // «Вокруг света». — Дата звернення: 23 грудня 2017 року.
- European Digital Archive on the Soil Maps of the world : ( )[англ.] // (ESDAC). — Дата звернення: 23 грудня 2017 року. — карти ґрунтового покрову Іраку.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Irak zahidnoazijska krayina sho znahoditsya pivdennomu zahodi kontinentu Zagalna plosha krayini 438 317 km 59 te misce u sviti z yakih na suhodil pripadaye 437 367 km a na poverhnyu vnutrishnih vod 950 km Plosha krayini dorivnyuye ploshi teritoriyi Ukrayini Geografiya IrakuGeografichne polozhennya IrakuGeografichne polozhennyaKontinent AziyaRegion Zahidna AziyaKoordinati 33 00 pn sh 44 00 sh d 33 000 pn sh 44 000 sh d 33 000 44 000TeritoriyaPlosha 438 317 km 59 te suhodil 98 8 vodi 1 2 Morske uzberezhzhya 58 kmDerzhavnij kordon 3809 kmRelyefTip rivninnij na pivnochi goriNajvisha tochka gora 3611 m Najnizhcha tochka Perska zatoka 0 m KlimatTip subtropichnijVnutrishni vodiNajdovsha richka Tigr 1418 km Najbilshe ozero vdsh Tartar 2500 km InshePrirodni resursi vuglevodni vuglevodni fosfati sirkaStihijni liha pilovi j pishani buri povidiEkologichni problemi osushennya vodno bolotnih ugid zmenshennya bioriznomanittya spustelyuvannyaNazvaOficijna nazva Respublika Irak Irak arab العراق جمهورية العـراق Dzhumuhir yat el Irak kurd عێراق كۆماريى عێراق Komar i Erak Nazva krayini pohodit vid nazvi davngo shumerskogo mista Uruk i vkazuye na drevnist istoriyi krayini Za inshoyu versiyeyu z davnoyevrejskogo uruk sho oznachaye mizh richkami oskilki krayina lezhit mizh rikami Tigr i Yevfrat Pislya arabskogo zavoyuvannya krayini u VII VIII stolittyah nazva bula pereosmislena zgidno spivzvuchnogo arabskogo slova irak bereg Antichna nazva krayini Mesopotamiya sho perekladayetsya z davnogreckoyi yak meso mizh chimos potamos richka tobto Mezhirichchya Istoriya doslidzhennya teritoriyiGeografichne polozhennyaIrak zahidnoazijska krayina sho mezhuye z shistma inshimi krayinami na pivnochi z Turechchinoyu spilnij kordon 367 km na shodi z Iranom 1599 km na pivdni z Kuvejtom 254 km i Saudivskoyu Araviyeyu 811 km na zahodi z Jordaniyeyu 179 km i Siriyeyu 599 km Zagalna dovzhina derzhavnogo kordonu 3809 km Irak na pivdni maye vihid do vod Perskoyi zatoki Indijskogo okeanu Zagalna dovzhina morskogo uzberezhzhya 58 km Karta Iraku vid OON angl Porivnyannya rozmiriv teritoriyi Iraku ta SShA Zgidno z Konvenciyeyu Organizaciyi Ob yednanih Nacij z morskogo prava UNCLOS 1982 roku protyazhnist teritorialnih vod krayini vstanovleno v 12 morskih mil 22 2 km Kontinentalnij shelf ne viznachenij Krajni punkti Dokladnishe Chas Dokladnishe UTC 3 1 godina riznici chasu z Kiyevom GeologiyaDokladnishe Geologiya Iraku Div takozh Korisni kopalini Dokladnishe Korisni kopalini Iraku Nadra Iraku bagati na ryad korisnih kopalin naftu prirodnij gaz fosfati sirku Sejsmichnist Dokladnishe Sejsmichnist Iraku Vulkanizm Div takozh RelyefDokladnishe Seredni visoti 312 m najnizhcha tochka riven vod Perskoyi zatoki 0 m najvisha tochka gora 3611 m Bilshu chastinu teritoriyi Iraku zajmaye Mesopotamska nizovina Na zahodi roztashovane visoti do 900 m na pivnochi girski hrebti Virmenskogo ta Iranskogo nagir yiv zvisotami 2000 3000 m Relyef Iraku Gipsometrichna karta Iraku Suputnikovij znimok poverhni krayini Karta krayini angl Uzberezhzhya Ostrovi Dokladnishe KlimatDokladnishe Teritoriya Iraku perevazhno lezhit u subtropichnomu klimatichnomu poyasi okrim krajnogo pivdnya yakij lezhit u tropichnomu Vlitku perevazhayut tropichni povitryani masi z yasnoyu tihoyu anticiklonichnoyu pogodoyu vzimku pomirni z pohmuroyu doshovoyu dosit vitryanoyu ciklonichnoyu Znachni sezonni amplitudi temperaturi povitrya i rozpodilu mozhlive vipadinnya snigu Na pivdni Uves rik panuyut tropichni povitryani masi Spekotna posushliva pogoda z velikimi dobovimi amplitudami temperaturi Perevazhayut shidni pasatni vitri Sonyachna radiaciya angl Klimatichna karta Iraku za Keppenom Pilova burya nad Araiyeyu 2000 rik Irak ye chlenom Vsesvitnoyi meteorologichnoyi organizaciyi WMO v krayini vedutsya sistematichni sposterezhennya za pogodoyu Vnutrishni vodiDokladnishe Zagalni zapasi vidnovlyuvanih vodnih resursiv gruntovi i poverhnevi prisni vodi stanovlyat 89 86 km Stanom na 2012 rik v krayini nalichuvalos 35 25 tis km zroshuvanih zemel Gidrografichna merezha Iraku Richka Tigr v Bagdadi Miscevist bilya Yevfratu Sistema grebel na richkah Iraku Vodoshovishe Tartar z kosmosu Richki Dokladnishe Richki krayini nalezhat basejnu Perskoyi zatoki Indijskogo okeanu Teritoriyeyu Iraku protikayut dvi najbilshi richki Aziyi Tigr ta Yevfrat yaki zlivayuchis v nizhnij techiyi utvoryuyut rukav Shatt el Arab Ozera Dokladnishe Bolota Dokladnishe Gruntovi vodiGruntiDokladnishe RoslinnistDokladnishe Zemelni resursi Iraku ocinka 2011 roku pridatni dlya silskogospodarskogo obrobitku zemli 18 1 orni zemli 8 4 bagatorichni nasadzhennya 0 5 zemli sho postijno vikoristovuyutsya pid pasovisha 9 2 zemli zajnyati lisami i chagarnikami 1 9 inshe 80 Div takozh Tvarinnij svitDokladnishe U zoogeografichnomu vidnoshenni teritoriya krayini vidnositsya do Seredzemnomorskoyi pidoblasti Golarktichnoyi oblasti gori pivnchnogo shodu do ciyeyi pidoblasti Div takozh Ssavci Iraku Ptahi Iraku taOhorona prirodiDokladnishe Irak ye uchasnikom ryadu mizhnarodnih ugod z ohoroni navkolishnogo seredovisha Konvenciyi pro biologichne riznomanittya CBD Konvenciyi z mizhnarodnogo morskogo prava Monrealskogo protokolu z ohoroni ozonovogo sharu Uryadom krayini pidpisani ale ne ratifikovani mizhnarodni ugodi shodo Konvenciyi pro zaboronu vijskovogo vplivu na prirodne seredovishe ENMOD Stihijni liha ta ekologichni problemiDokladnishe Na teritoriyi krayini sposterigayutsya nebezpechni prirodni yavisha i stihijni liha pilovi j pishani buri povidi Sered ekologichnih problem varto vidznachiti uryadova programa z osushennya vodno bolotnih ugid v nizhnij techiyi Tigru j Yevfratu zagrozhuye znishennyam miscevih biotopiv zmenshennyu bioriznomanittya zminyuye tradicijnij uklad zhittya miscevih bolotnih arabiv nedostatni zapasi pitnoyi vodi spilnij rozvitok razom z Turechchinoyu vodnoyi sistemi Tigru i Yevfratu zabrudnennya povitrya i vod degradaciyu zemel zasolennya i eroziyu gruntiv spustelyuvannya Fiziko geografichne rajonuvannyaU fiziko geografichnomu vidnoshenni teritoriyu Iraku mozhna rozdiliti na 4 rajoni sho vidriznyayutsya odin vid odnogo relyefom klimatom roslinnim pokrivom Girska pivnich i pivnichnij shid Verhnya Mesopotamiya Rivnina Nizhnya Mesopotamiya Alyuvialni rivnini mezhirichchya Tigru i Yevfratu Pustelne plato Sirijska pustelya pivdennogo zahodu ta Aravijska pivdnya Div takozh Div takozhZahidna AziyaPrimitkiIraq Geography Factbook Kotlyakov V M 2006 Pospelov E M 2005 Atlas svitu 2005 Part II angl United Nations Convention on the Law of the Sea N Y United Nations Data zvernennya 21 lyutogo 2017 roku Part VI angl United Nations Convention on the Law of the Sea N Y United Nations Data zvernennya 21 lyutogo 2017 roku Time zone converter angl Kalkulyator riznici v chasi mizh dvoma punktami The Time Now 2017 16 June Data zvernennya 21 grudnya 2017 roku Irak Girnichij enciklopedichnij slovnik u 3 t za red V S Bileckogo D Shidnij vidavnichij dim 2004 T 3 S 3 ISBN 966 7804 78 X Atlas Geografiya materikiv i okeaniv 2014 FGAM 1964 Members angl World Meteorological Organization WMO Data zvernennya 22 lyutogo 2017 roku LiteraturaUkrayinskoyu Atlas svitu golov red zav red vidp red K DNVP Kartografiya 2005 336 s ISBN 9666315467 Atlas 7 klas Geografiya materikiv i okeaniv Ukladachi N I Chanceva K DNVP Kartografiya 2014 Byelozorov S T Geografiya materikiv K Visha shkola 1971 371 s Fizichna geografiya materikiv i okeaniv navch posib dlya studentiv VNZ u 2 ch N Nizhinskij derzhavnij universitet im Mikoli Gogolya 2013 306 s ISBN 978 617 527 106 3 Irak Girnichij enciklopedichnij slovnik u 3 h tt za red V S Bileckogo D Shidnij vidavnichij dim 2004 T 3 752 s ISBN 966 7804 78 X Krayinoznavchij slovnik dovidnik 5 te vid pererob i dop K Znannya 2008 839 s ISBN 978 966 346 330 8 Panasenko B D Fizichna geografiya materikiv navch posib v 2 ch V EkoBiznesCentr 1999 200 s Fizichna geografiya materikiv ta okeaniv pidruch dlya stud vish navch zakl u 2 t za red P G Shishenka K Vidavnictvo Kiyivskogo nac un t im T Shevchenka 2009 T 1 Aziya 643 s ISBN 978 966 439 257 7 Yurkivskij V M Regionalna ekonomichna i socialna geografiya Zarubizhni krayini Pidruchnik 2 ge K Libid 2001 416 s ISBN 966 06 0092 5 Anglijskoyu angl The Encyclopedia of World Geography Andromeda 2002 288 s ISBN 1871869587 Rosijskoyu ros Vodohranilisha M Mysl 1987 326 s Priroda mira ros Alisov B P Kurs klimatologii v 3 h tt pod red L Gidrometizdat 1954 T 3 Klimaty zemnogo shara 320 s ros Aprodov V A Vulkany M Mysl 1982 368 s Priroda mira ros Aprodov V A Zony zemletryasenij M Mysl 2010 462 s Priroda mira ISBN 978 5 244 01122 7 ros Babaev A G Drozdov N N Pustyni M Mysl 1986 320 s Priroda mira ros Bukshtynov A D Krylov G V Lesa M Mysl 1981 316 s Priroda mira ros Vlasova T V Fizicheskaya geografiya materikov S prilegayushimi chastyami okeanov Evraziya Severnaya Amerika 4 e pererab M Prosveshenie 1986 417 s ros Gvozdeckij N A Karst M Mysl 1981 214 s Priroda mira ros Gvozdeckij N A Golubchikov Yu N Gory M Mysl 1987 400 s Priroda mira ros Geograficheskij enciklopedicheskij slovar geograficheskie nazvaniya pod red A F Tryoshnikova 2 e izd dop M Sovetskaya enciklopediya 1989 585 s ISBN 5 85270 057 6 ros Isachenko A G Landshafty M Mysl 1989 504 s Priroda mira ISBN 5 244 00177 9 ros Kaplin P A Leontev O K Berega M Mysl 1991 480 s Priroda mira ISBN 5 244 00449 2 ros Slovar sovremennyh geograficheskih nazvanij pod obshej redakciej akad V M Kotlyakova Ekaterinburg U Faktoriya 2006 ros Litvin V M Lymarev V I Ostrova M Mysl 2010 288 s Priroda mira ISBN 978 5 244 01129 6 ros Lobova E V Habarov A V Pochvy M Mysl 1983 304 s Priroda mira ros Maksakovskij V P Geograficheskaya kartina mira Kniga I Obshaya harakteristika mira M Drofa 2008 495 s ISBN 978 5 358 05275 8 ros Maksakovskij V P Geograficheskaya kartina mira Kniga II Regionalnaya harakteristika mira M Drofa 2009 480 s ISBN 978 5 358 06280 1 ros Irak Pospelov E M Toponimicheskij slovar M AST 2005 229 s ISBN 5 17 016407 6 ros Aziya M Progress 1982 316 s Kontinenty na kotoryh my zhivem ros Geografiya pod red prof A P Gorkina M Rosmen Press 2006 624 s Sovremennaya illyustrirovannaya enciklopediya ISBN 5 353 02443 5 ros Fiziko geograficheskij atlas mira M Akademiya nauk SSSR i Glavnoe upravlenie geodezii i kartografii GUGK SSSR 1964 298 s ros Enciklopediya stran mira glav red N A Simoniya M NPO Ekonomika RAN otdelenie obshestvennyh nauk 2004 1319 s ISBN 5 282 02318 0 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Geografiya Iraku Vikishovishe Atlas Iraku Karti Iraku angl Perry Castaneda Library Map Collection Data zvernennya 21 listopada 2017 roku Iraq angl arh 29 bereznya 2019 roku The World Factbook Washington D C Central Intelligence Agency 2017 16 June Data zvernennya 21 lyutogo 2019 roku ISSN 1553 8133 Dobirka publikacij pro Irak ros Vokrug sveta Data zvernennya 23 grudnya 2017 roku European Digital Archive on the Soil Maps of the world angl ESDAC Data zvernennya 23 grudnya 2017 roku karti gruntovogo pokrovu Iraku