У Вікісловнику є сторінка вимірювання. |
Вимі́рювання — пізнавальний процес визначення числового значення вимірюваної величини; дія, спрямована на знаходження значення фізичної величини дослідним шляхом, порівнюючи її з одиницею вимірювання за допомогою засобів вимірювальної техніки.
Вимірювання | |
Вужчий зовнішній клас | purl.obolibrary.org/obo/IAO_0000414 |
---|---|
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5TDAxbFlYTjFjbWx1WjE5VVlYQmxYMGx1WTJnbE1rSkRUUzVxY0djdk16QXdjSGd0VFdWaGMzVnlhVzVuWDFSaGNHVmZTVzVqYUNVeVFrTk5MbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN3TDFKUFRpMVFhV3h2ZEM1cWNHY3ZNekF3Y0hndFVrOU9MVkJwYkc5MExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4TDA5VVJGSmZMVjlaYjJ0dloyRjNZVjlCVVRjeU56QmZMVjh5TG1wd1p5OHpNREJ3ZUMxUFZFUlNYeTFmV1c5cmIyZGhkMkZmUVZFM01qY3dYeTFmTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Числове значення вимірюваної величини — число, яке виражає відношення між двома величинами однакової природи — вимірюваною та одиницею вимірювання.
Згідно із ДСТУ 2681-94:
Вимірювання — відображення фізичних величин їх значеннями, за допомогою експерименту та обчислень із застосуванням спеціальних технічних засобів.
У цьому визначенні закладені такі головні ознаки поняття «вимірювання»:
- вимірювати можна властивості реально існуючих об'єктів пізнання — фізичні величини;
- вимірювання вимагає проведення дослідів, тобто теоретичні міркування чи розрахунки не замінять експеримент;
- результатом вимірювання є фізична величина, котра відбиває значення вимірюваної величини;
Згідно із Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність», що набрав чинності з 01.01. 2016 року, вимірюванням вважається процес експериментального визначення одного або декількох значень величини, які можуть бути обґрунтовано приписані величині.
Технічні засоби вимірювання
Засіб вимірювальної техніки — , який застосовується під час вимірювань фізичних величин і має нормовані метрологічні характеристики.
До засобів вимірювальної техніки належать міри фізичних величин, вимірювальні прилади, вимірювальні перетворювачі, вимірювальні установки, вимірювальні системи.
Сутність
В науці вимірювання є одним з основних засобів пізнання навколишнього світу, в підсумку якого отримується вимірювальна інформація.
Сутність найпростішого вимірювання полягає в порівнянні розміру фізичної величини з розмірами вихідної величини регульованої багатозначної міри
. У результаті порівняння встановлюють, що:
.
Звідси виходить, що
,
де — функція, що виділяє цілу частину числа
.
Основне рівняння теорії вимірювань має вигляд:
,
де
— значення фізичної величини;
— числове значення фізичної величини, тобто число, рівне відношенню розміру фізичної величини до розміру одиниці вимірювання.
— одиниця вимірювання, тобто це фізична величина певного розміру, якій присвоєно числове значення, рівне одиниці.
Природа
Вимірювання можливе завдяки наявності кількісних характеристик в об'єктах матеріальної дійсності, здатності цих об'єктів змінюватися в широких межах, не втрачаючи якісної своєрідності.
Елементи
Вимірювання передбачає такі основні складові елементи: об'єкт вимірювання, тобто вимірювану величину, спостерігача або технічний пристрій, що сприймає результати вимірювання, прилади для вимірювання, умови навколишнього середовища, в яких проводяться вимірювання, одиницю вимірювання, метод вимірювання і остаточний результат вимірювання.
Процедура вимірювання та вимірювальні операції
Вимірювання виконуються за процедурою, яка називається методикою вимірювання.
Процедура вимірювання — це послідовність вимірювальних операцій, що забезпечує вимірювання згідно з обраним методом. Отже, процедура вимірювання складається з вимірювальних операцій.
Вимірювальна операція — це операція з фізичними величинами або їх значеннями під час вимірювання. До вимірювальних операцій належать: відтворення фізичної величини, порівняння фізичних величин і вимірювальне перетворення.
- Відтворення фізичної величини — вимірювальна операція, що полягає у створенні та (чи) зберіганні фізичної величини заданого значення.
- Порівняння фізичних величин — вимірювальна операція, що полягає у порівнянні двох розмірів (значень) однорідних фізичних величин.
- Вимірювальне перетворення фізичних величин — вимірювальна операція, під час якої одна фізична величина перетворюється в іншу, функціонально з нею зв'язану. Фізичний ефект, на якому ґрунтується вимірювальне перетворення, називають принципом вимірювального перетворення. Вимірювальні перетворення поділяють на перетворення без зміни роду та зі зміною роду вихідної фізичної величини, а також на лінійні та нелінійні за видом функціональної залежності (лінійна чи нелінійна) між початковою величиною й тією величиною, що одержують після перетворення. Одним з поширених видів лінійного перетворення фізичної величини є масштабне вимірювальне перетворення, під яким розуміють лінійне вимірювальне перетворення фізичної величини без зміни її роду.
Вимірювальне устаткування
Вимірювальне устаткування – сукупність функціонально об'єднаних засобів вимірювань (вимірювальних приладів, вимірювальних перетворювачів) та допоміжних пристроїв; призначена для вироблення сигналів вимірювальної інформації у формі, зручній для безпосереднього сприйняття спостерігачем, й розташована в одному місці.
При проведенні випробувань на випробувальних стендах необхідно дотримуватись наступних умов:
оскільки випробування машин – це експериментальне визначення конструктивних і експлуатаційних властивостей машин для виявлення їх відповідності технічним вимогам або для досконалого вивчення реальних процесів, що відбуваються в машинах, то чинники, які діють на випробовуваний об’єкт при випробуванні на лабораторному стенді, а також режими його функціонування, повинні бути максимально наближені до реальних;
вимірювальне устаткування випробувального стенду повинне гарантувати точність одержуваних параметрів та мати відповідну документацію (повірка обладнання);
експлуатація випробувального стенду повинна відповідати нормам техніки безпеки.
Забезпечення єдності вимірювань в Україні
Успішне вирішення наукових і технічних задач, у тому числі забезпечення якості продукції у значній мірі залежить від ступеня досягнення єдності і достовірності (точності) вимірювань.
Єдність вимірювань — стан вимірювань, за якого їхні результати виражені в узаконених одиницях, а похибки або невизначеності вимірювань відомі із заданою ймовірністю і не виходять за встановлені границі. Єдність вимірювань необхідна для забезпечення порівнюваності результатів вимірювань, проведених у різних місцях, в різний час з використанням різних методів і засобів вимірювання.
Точність вимірювань — характеристика ступеня наближення результату вимірювання до істинного значення вимірюваної величини. Для конкретних умов і цілей вимірювання існує свій раціональний рівень точності, котрий недоцільно перевищувати через зростання складності відповідних вимірювань.
Питання єдності і точності вимірювань вивчаються метрологією — наукою про вимірювання, методи і засоби забезпечення їхньої єдності і способи досягнення необхідної точності.
Забезпечення єдності і точності вимірювань в Україні покладено на Національну метрологічну службу.
Ця служба відіграє особливу роль. У сучасній промисловості затрати праці на виконання вимірювань складають близько 10% загальних затрат праці на всіх стадіях створення і експлуатації продукції, а в окремих галузях промисловості досягають 50-60% (електронна, радіотехнічна тощо). Ефективність цих затрат визначається достовірністю і відтворюваністю вимірювань, які можуть бути досягнуті лише в умовах добре організованого метрологічного забезпечення господарства країни.
Забезпечення єдності вимірювань ґрунтується на п'яти основах: науковій, законодавчій,технічній, організаційній і нормативній. Науковою основою є наука метрологія. Законодавчою основою є Закон України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та нормативно-правові акти в сфері метрології. Технічну основу складають національні еталони, вторинні та робочі еталони, робочі засоби вимірювальної техніки, система стандартних зразків складу і властивостей речовин та матеріалів, а також система стандартних довідкових даних про фізичні сталі та властивості речовин і матеріалів. Організаційною основою виступає Національна метрологічна служба. Нормативною основою є національні стандарти, настанови, правила, положення та рекомендації, направлені на забезпечення єдності вимірювань в Україні.
Класифікація вимірювань
За фізичною природою вимірюваних величин вимірювання розподіляють на області і види. Під областю вимірювань фізичних величин розуміють фізичні величини, які властиві певній галузі науки та техніки й виділяються своєю специфікою. Вид вимірювань є частиною області вимірювань, що має свої особливості й відрізняється однорідністю вимірюваних величин. Поділ вимірювань на області та види не є сталим, він залежить від об'єктивних і суб'єктивних факторів. Один із варіантів такого поділу вимірювань, прийнятий Держстандартом України розглядає вимірювання:
- геометричних величин (довжини, переміщення, кутів, плоских і складних геометричних форм, шорсткості, круглості та ін.);
- механічних величин (маси, густини, сили, крутного моменту, деформації та ін.);
- параметрів потоку, витрат, рівня й об'єму речовин;
- тиску, вакуумні вимірювання;
- оптичних і оптико-фізичних величин;
- теплофізичних величин і температури;
- часу і частоти;
- електричних і магнітних величин;
- в радіоелектроніці;
- акустичних величин;
- фізико-хімічного складу і властивостей речовин;
- характеристик іонізуючих випромінювань і ядерних констант.
Крім цього, вимірювання класифікують за такими ознаками:
- за характеристиками точності числових значень вимірюваної величини вимірювання поділяються на два види:
- Метрологічні вимірювання, котрі поділяються на:
- Вимірювання з максимально можливою точністю відповідно до наявного технічного рівня. Це вимірювання за допомогою еталонів і спрямовані насамперед на відтворення встановлених одиниць фізичних величин або ж фізичних констант.
- Контрольно-повірочні вимірювання, похибки вимірювання яких не перевищують деяких наперед заданих значень. До них належать лабораторні вимірювання фізичних величин за допомогою зразкових засобів вимірювання високої точності.
- Технічні вимірювання — вимірювання що проводяться у промислових умовах і визначаються зазвичай нижчим класом точності засобів вимірювання, ніж у попередніх двох випадках.
- Метрологічні вимірювання, котрі поділяються на:
- за числом вимірювань у ряді вимірювань — на разові та багаторазові. Найпоширенішими є одноразові вимірювання, тобто вимірювання фізичної величини виконані один раз. Проте в цілій низці практичних випадків, зокрема при використанні результатів вимірювань для прийняття рішень про стан якогось об'єкта або при виконанні вимірювань з підвищеною точністю, вимірювання одного і того самого розміру фізичної величини здійснюються декілька разів, тобто багаторазово. Отже, до багаторазових вимірювань слід віднести ті вимірювання, результат яких отримують шляхом обробки результатів повторних вимірювань фізичної величини одного і того самого розміру, виконаних більше трьох разів. Це пояснюється тим, що саме за таких умов для обробки результатів вимірювань можуть бути використані методи математичної статистики. Вимірювання одного і того самого розміру фізичної величини, які повторюються два або три рази, допускається називати дво- або триразовими;
- за характером зміни вимірюваної величини в часі — на статичні та динамічні:
- Статичні вимірювання — це вимірювання, при яких протягом певного проміжку часу вимірювана величина майже не змінюється або ж її значення змінюється поступово згідно з технологічним процесом.
- Динамічні вимірювання — вимірювання, які показують зміну вимірюваної величини в часі при різних збуреннях, що впливають на об'єкт дослідження або ж на спосіб вимірювання. Динамічні вимірювання дають можливість вивчати динамічні властивості об'єкта і засобів вимірювальної техніки, особливо давачів (первинних вимірювальних перетворювачів).
- за відображенням результатів вимірювання — абсолютні та відносні:
- Абсолютними називаються вимірювання, значення яких подані у абсолютних одиницях фізичних величин (тиск у паскалях, довжина у метрах, час у секундах і т. д.).
- Відносними називаються вимірювання, значення яких подані як відношення вимірюваної величини до однойменної, умовно прийнятої за одиницю, або ж у відсотках (наприклад, швидкість руху виражена числом Маха, вологість повітря у відсотках від повного насичення).
- за способом одержання числового значення вимірюваної величини — прямі; непрямі (опосередковані, сумісні та сукупні):
- При прямому вимірюванні результат одержують безпосередньо за експериментальними даними (вимірювання довжини лінійкою, вимірювання температури термометром, вимірювання тиску манометром). Вони є найпоширенішими.
- При непрямому вимірюванні числове значення величини відшукують не безпосередньо, а на основі вимірювання інших величин, пов'язаних з вимірюваною величиною відомою математичною залежністю (визначення об'єму рідини у циліндричній посудині за висотою рідини в ній та площею дна
; густини рідини за масою і її об'ємом —
).
- Опосередковане вимірювання — непряме вимірювання однієї величини з перетворенням її роду чи обчисленнями за результатами вимірювань інших величин, з якими вимірювана величина пов'язана явною функційною залежністю. Характерним для опосередкованих вимірювань є функціональне вимірювальне перетворення, яке здійснюється або шляхом фізичного вимірювального перетворення, або шляхом числового вимірювального перетворення.
- При сумісних вимірюваннях значення декількох одночасно вимірюваних різнорідних величин отримують розв'язанням рівнянь, які пов'язують їх з іншими величинами, що вимірюються прямо чи опосередковано. Переважно, результати таких вимірювань використовують у наукових дослідженнях.
- При сукупних вимірюваннях значення декількох одночасно вимірюваних однорідних величин отримують розв'язанням рівнянь, що пов'язують їх різні сполучення, що вимірюються прямо чи опосередковано (наприклад, визначення коефіцієнта лінійного теплового розширення).
Основні характеристики вимірювань
Похибка вимірювання
Важлива ознака вимірювання — точність. Ступінь точності змінюється залежно від вимог, які ставлять до результату вимірювання. На практиці не тільки неминучі, а й допустимі різні похибки вимірювання. Розроблено спеціальні методи оцінки й цих похибок.
Якість результатів вимірювання характеризується надійністю, правильністю і точністю.
Відсутність надмірних похибок (промахів) характеризує надійність результатів і досягається організацією вимірювання. Вилучення систематичних похибок характеризує правильність результатів і досягається за допомогою введення спеціальних коефіцієнтів або поправок. Випадкові похибки є неминучими, а їхні величини і закон розподілу характеризують точність результатів вимірювання.
Принципи, засоби та методи вимірювання
З метою забезпечення точності вимірювань фізичних величин у метрології розроблені способи використання принципів і засобів вимірювальної техніки, дотримання яких дозволяє уникнути при отриманні результатів вимірювань низки систематичних і випадкових похибок.
Принцип вимірювання — фізичне явище або сукупність фізичних явищ, які покладені в основу вимірювання певної фізичної величини. Наприклад, вимірювання температури за допомогою використання термоелектричного явища, зміни електричного опору терморезистора чи зміни тиску термометричної речовини манометричного термометра та ін.
Метод вимірювання — сукупність способів використання засобів вимірювальної техніки та принципів вимірювань для створення вимірювальної інформації.
У виробництві та повсякденному житті у процесі вимірювань переважно застосовують прямі методи, що забезпечують визначення шуканої величини безпосередньо за експериментальними даними. До прямих методів вимірювання належать (перелік не є вичерпним):
- Метод безпосередньої оцінки — вимірювана величина зчитується безпосередньо з шкали, табло чи екрану показувального пристрою вимірювального приладу (наприклад, вимірювання зусилля пружинним динамометром, визначення маси зважуванням на циферблатній вазі, вимірювання електричного струму амперметром). Вимірювання цим методом не є складним, проте точність невисока, але простота методу, швидкість процесу вимірювання визначив його широке застосування на практиці.
- Метод порівняння з мірою полягає в тому, що вимірювана величина порівнюється з величиною, що відтворена мірою (міра — це засіб вимірювань, що реалізує відтворення та (або) збереження фізичної величини заданого значення). Він відрізняється постійною участю міри в процесі вимірювань (причому за показниками вимірювального приладу оцінюється лише частина вимірюваної величини). Результат вимірювання визначається як сума значень порівняльної міри (наприклад, зважування на аналітичній вазі) і показу вимірювального приладу. Точність методу порівняння значно вища за точність методу безпосередньої оцінки, але складність застосовування приладів і самого процесу вимірювання інколи обмежує його застосування. Цей метод за технічними особливостями може бути реалізований як:
- Метод зіставлення — це метод порівняння з мірою, коли вимірювана і відтворена мірою величини одночасно діють на пристрій порівняння. Значення шуканої величини визначається після досягнення рівноваги (наприклад, визначення маси на вазі важільного типу, як суми мас гир, що її зрівноважують).
- Компенсаційний метод вимірювання полягає у порівнянні величини з мірою, а результат впливу величин на прилад зводиться до нуля. Цей метод використовується в автоматичних вимірювальних приладах: вимірювальних мостах, потенціометрах, аналізаторах рідин та газів та ін.
- Диференціальний (різницевий) метод полягає у визначенні вимірювальним приладом різниці між вимірювальною величиною та відомої (відтвореної) величини (наприклад, вимірювання надлишкового тиску диференційним манометром). Точність диференціального методу зростає зі зменшенням різниці між порівнюваними величинами.
- Метод одного збігу (ноніусний) полягає у тому, що збігання між вимірюваною величиною і величиною відтвореною мірою визначається за збігом міток шкал або періодичних сигналів. Цей метод використовують при вимірюванні точних сигналів часу, частоти обертання з використанням стробоскопа, розмірів штангенциркулем тощо.
- Метод подвійного збігу (метод коінциденції) полягає в одноразовому порівнянні n зістикованих вимірюваних величин X одного і того самого розміру із зразковою величиною Х0, що відтворюється багатозначною нерегульованою мірою зі ступенем ΔХ0. Результат вимірювання визначається за формулою
.
- Метод заміщення — це метод порівняння, в якому вимірювана величина X заміщується величиною Х0, що відтворюється регульованою мірою. Точність методу заміщення залежить тільки від похибки міри і практично не залежить від систематичної похибки вимірювального приладу, що є суттєвою перевагою методу заміщення. Метод використовується у засобах вимірювальної техніки високої точності, в тому числі в еталонах.
Збіжність вимірювань
У більшості випадків вимірювання — це багаторазове спостереження величини, що вимірюється. При цьому одержують сукупність результатів вимірювання, які необхідно сумісно обробити для одержання результату. Уточнений результат вимірювання одержують шляхом вилучення систематичних і випадкових похибок.
Збіжність вимірювань — характеристика якості вимірювань, що відображає близькість повторних результатів вимірювань однієї і тієї ж величини в однакових умовах.
Відтворюваність вимірювань
Відтворюваність вимірювань — характеристика якості вимірювань, що відображає близькість результатів вимірювань однієї й тієї самої величини, виконаних у різних умовах (у різний час, у різних місцях, різними методами і засобами) але приведені до однакових умов вимірювання (температура, тиск, вологість та ін.).
Статистична обробка результатів вимірювань
Прямі вимірювання
Визначення фізичної величини х за результатами проведених вимірювань проводиться в такій послідовності:
- Проводять n вимірювань фізичної величини x, внаслідок яких отримують ряд значень x1, x3, x3, …, xn.
- Обчислюють найімовірніше значення вимірюваної величини, яким є середнє арифметичне з результатів окремих вимірювань:
.
Середнє значення вимірюваної величини наближається до істинного x при дуже великому числі вимірювань. При кінцевому числі вимірювань n це виконується з похибкою, і результат вимірювань подається у вигляді довірчого інтервалу
, в якому буде знаходитись шукана величина x з імовірністю
, що називається довірчою ймовірністю, або надійністю. Довірча ймовірність показує, яка частина вимірювань при великому їх числі потрапляє в довірчий інтервал.
Для розрахунку абсолютної похибки , що визначає нижню і верхню межі довірчого інтервалу, необхідно виконати такі дії:
- Знаходять відхилення результатів кожного вимірювання від середнього значення:
і обчислюють суму квадратів відхилень від середнього:
- Задаються довірчою ймовірністю вимірюваної величини α.
- За значенням довірчої ймовірності α і числа вимірювань n з таблиць знаходять значення коефіцієнта Стьюдента
.
- Визначають абсолютну похибку за формулою розподілу Стьюдента
.
Абсолютна похибка (а також і довірчий інтервал) тим менша, чим менший коефіцієнт Стьюдента, який у свою чергу можна змінити збільшенням числа вимірювань n, заданням меншої довірчої імовірності α чи зменшенням похибок окремих вимірювань.
- Наступним кроком розраховують відносну похибку, що також характеризує точність вимірювань:
.
- Остаточний результат подається у вигляді значень величини з довірчим інтервалом та відносної похибки:
.
Непрямі вимірювання
При визначенні похибки непрямих вимірювань, коли фізична величина розраховується за робочою формулою, насамперед необхідно одержати формули для обчислення похибок у кожному конкретному випадку. Похибки непрямих вимірювань знаходять за відомими похибками прямих вимірювань
Для простого випадку, коли шукана величина обчислюється сумою (різницею) x = a + b, і при цьому величини a і b визначаються прямими вимірюваннями у вигляді довірчих інтервалів:
і
.
Тоді середнє значення величини знаходиться як сума (або різниця) середніх значень величин, отриманих прямими вимірюваннями, що додаються, а абсолютна похибка дорівнює сумі абсолютних похибок відповідних доданків:
.
Якщо ж вимірювана величина обчислюється як функція декількох співмножників, то середнє значення знаходять за робочою формулою через середні значення виміряних складових, а формулу для отримання абсолютної похибки можна отримати таким чином:
- Задану робочу формулу спочатку логарифмують за основою натурального логарифма.
- Отриманий вираз диференціюють.
- Вважаючи, що похибки малі, переходять на кінцеві прирости, замінюючи знак диференціала d на Δ, а істинні значення -- середніми.
- Статично незалежні величини додаються геометрично, тому відносна похибка шуканої величини визначається як геометрична сума окремих похибок.
- За відносною похибкою знаходять абсолютну, з врахуванням раніше обчисленого за робочою формулою, середнього значення вимірюваної величини.
- Остаточний результат записують у вигляді довірчого інтервалу та відносної похибки.
Філософське бачення
Навколо філософського змісту проблеми вимірювання в науці точиться постійна боротьба між матеріалізмом та ідеалізмом. На розв'язання проблеми вимірювання претендують інструменталізм, операціоналізм, логічний позитивізм. Інтерес для філософії становить теоретико-пізнавальна природа вимірювання, методологічний аналіз конкретних методів вимірювання, які співвідносять за певними правилами математичний формалізм теорії й фізичні об'єкти, відповідність числових значень теоретичним величинам і реальних показів вимірювальних приладів тощо.
Див. також
Виноски
- ДСТУ 2681-94 Державна система забезпечення єдності вимірювань. Метрологія. Терміни та визначення.
- . Архів оригіналу за 28 квітня 2015. Процитовано 11 липня 2014.
- Сергеев А. Г., Крохин В. В. Метрология: Учеб. пособие для вузов.— М.: Логос, 2001.— 408 с.
- Національний класифікатор України. Український класифікатор нормативних документів ДК 004:2008
Література
- В. Свириденко. Вимірювання // Філософський енциклопедичний словник / В. І. Шинкарук (гол. редкол.) та ін. — Київ : Інститут філософії імені Григорія Сковороди НАН України : Абрис, 2002. — 742 с. — 1000 екз. — ББК (87я2). — .
- Філософський словник / за ред. В. І. Шинкарука. — 2-ге вид., перероб. і доп. — К. : Головна ред. УРЕ, 1986.
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2004. — Т. 1 : А — К. — 640 с. — .
- Цюцюра В. Д., Цюцюра С. В. Метрологія та основи вимірювань. Навч.посіб.- К.: Знання-Прес, 2003. -180с. — (Вища освіта XXI століття). —
- Стухляк П. Д., Іванченко О. В., Букетов А. В., Долгов М. А. Теорія інформації (інформаційно-вимірювальні системи, похибки, ідентифікація): навчальний посібник. — Херсон: Айлант, 2011. — 371 с. —
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikislovniku ye storinka vimiryuvannya Vimi ryuvannya piznavalnij proces viznachennya chislovogo znachennya vimiryuvanoyi velichini diya spryamovana na znahodzhennya znachennya fizichnoyi velichini doslidnim shlyahom porivnyuyuchi yiyi z odiniceyu vimiryuvannya za dopomogoyu zasobiv vimiryuvalnoyi tehniki VimiryuvannyaVuzhchij zovnishnij klaspurl obolibrary org obo IAO 0000414 Vimiryuvannya u VikishovishiTipova z metrichnimi ta odinicyami vimiryuvannya i dvi centovi monetki dlya porivnyannya Prilad dlya vimiryuvannya vidhilen vid kruglosti Laboratorni vagi Optichnij realnogo chasu Yokogawa AQ7270 v procesi kalibruvannya U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Vimiryuvannya znachennya Chislove znachennya vimiryuvanoyi velichini chislo yake virazhaye vidnoshennya mizh dvoma velichinami odnakovoyi prirodi vimiryuvanoyu ta odiniceyu vimiryuvannya Zgidno iz DSTU 2681 94 Vimiryuvannya vidobrazhennya fizichnih velichin yih znachennyami za dopomogoyu eksperimentu ta obchislen iz zastosuvannyam specialnih tehnichnih zasobiv U comu viznachenni zakladeni taki golovni oznaki ponyattya vimiryuvannya vimiryuvati mozhna vlastivosti realno isnuyuchih ob yektiv piznannya fizichni velichini vimiryuvannya vimagaye provedennya doslidiv tobto teoretichni mirkuvannya chi rozrahunki ne zaminyat eksperiment rezultatom vimiryuvannya ye fizichna velichina kotra vidbivaye znachennya vimiryuvanoyi velichini Zgidno iz Zakonom Ukrayini Pro metrologiyu ta metrologichnu diyalnist sho nabrav chinnosti z 01 01 2016 roku vimiryuvannyam vvazhayetsya proces eksperimentalnogo viznachennya odnogo abo dekilkoh znachen velichini yaki mozhut buti obgruntovano pripisani velichini Tehnichni zasobi vimiryuvannyaZasib vimiryuvalnoyi tehniki yakij zastosovuyetsya pid chas vimiryuvan fizichnih velichin i maye normovani metrologichni harakteristiki Do zasobiv vimiryuvalnoyi tehniki nalezhat miri fizichnih velichin vimiryuvalni priladi vimiryuvalni peretvoryuvachi vimiryuvalni ustanovki vimiryuvalni sistemi Dokladnishe Zasib vimiryuvalnoyi tehnikiSutnistV nauci vimiryuvannya ye odnim z osnovnih zasobiv piznannya navkolishnogo svitu v pidsumku yakogo otrimuyetsya vimiryuvalna informaciya Sutnist najprostishogo vimiryuvannya polyagaye v porivnyanni rozmiru fizichnoyi velichini Q displaystyle Q z rozmirami vihidnoyi velichini regulovanoyi bagatoznachnoyi miri q Q displaystyle q Q U rezultati porivnyannya vstanovlyuyut sho q Q lt Q lt q 1 Q displaystyle q Q lt Q lt q 1 Q Zvidsi vihodit sho q Int Q Q displaystyle q operatorname Int Q Q de Int X displaystyle operatorname Int X funkciya sho vidilyaye cilu chastinu chisla X displaystyle X Osnovne rivnyannya teoriyi vimiryuvan maye viglyad Q q Q displaystyle Q q left Q right de Q displaystyle Q znachennya fizichnoyi velichini q displaystyle q chislove znachennya fizichnoyi velichini tobto chislo rivne vidnoshennyu rozmiru fizichnoyi velichini do rozmiru odinici vimiryuvannya Q displaystyle Q odinicya vimiryuvannya tobto ce fizichna velichina pevnogo rozmiru yakij prisvoyeno chislove znachennya rivne odinici PrirodaVimiryuvannya mozhlive zavdyaki nayavnosti kilkisnih harakteristik v ob yektah materialnoyi dijsnosti zdatnosti cih ob yektiv zminyuvatisya v shirokih mezhah ne vtrachayuchi yakisnoyi svoyeridnosti ElementiVimiryuvannya peredbachaye taki osnovni skladovi elementi ob yekt vimiryuvannya tobto vimiryuvanu velichinu sposterigacha abo tehnichnij pristrij sho sprijmaye rezultati vimiryuvannya priladi dlya vimiryuvannya umovi navkolishnogo seredovisha v yakih provodyatsya vimiryuvannya odinicyu vimiryuvannya metod vimiryuvannya i ostatochnij rezultat vimiryuvannya Procedura vimiryuvannya ta vimiryuvalni operaciyiVimiryuvannya vikonuyutsya za proceduroyu yaka nazivayetsya metodikoyu vimiryuvannya Procedura vimiryuvannya ce poslidovnist vimiryuvalnih operacij sho zabezpechuye vimiryuvannya zgidno z obranim metodom Otzhe procedura vimiryuvannya skladayetsya z vimiryuvalnih operacij Vimiryuvalna operaciya ce operaciya z fizichnimi velichinami abo yih znachennyami pid chas vimiryuvannya Do vimiryuvalnih operacij nalezhat vidtvorennya fizichnoyi velichini porivnyannya fizichnih velichin i vimiryuvalne peretvorennya Vidtvorennya fizichnoyi velichini vimiryuvalna operaciya sho polyagaye u stvorenni ta chi zberiganni fizichnoyi velichini zadanogo znachennya Porivnyannya fizichnih velichin vimiryuvalna operaciya sho polyagaye u porivnyanni dvoh rozmiriv znachen odnoridnih fizichnih velichin Vimiryuvalne peretvorennya fizichnih velichin vimiryuvalna operaciya pid chas yakoyi odna fizichna velichina peretvoryuyetsya v inshu funkcionalno z neyu zv yazanu Fizichnij efekt na yakomu gruntuyetsya vimiryuvalne peretvorennya nazivayut principom vimiryuvalnogo peretvorennya Vimiryuvalni peretvorennya podilyayut na peretvorennya bez zmini rodu ta zi zminoyu rodu vihidnoyi fizichnoyi velichini a takozh na linijni ta nelinijni za vidom funkcionalnoyi zalezhnosti linijna chi nelinijna mizh pochatkovoyu velichinoyu j tiyeyu velichinoyu sho oderzhuyut pislya peretvorennya Odnim z poshirenih vidiv linijnogo peretvorennya fizichnoyi velichini ye masshtabne vimiryuvalne peretvorennya pid yakim rozumiyut linijne vimiryuvalne peretvorennya fizichnoyi velichini bez zmini yiyi rodu Dokladnishe Vimiryuvalnij peretvoryuvach Vimiryuvalne ustatkuvannya Vimiryuvalne ustatkuvannya sukupnist funkcionalno ob yednanih zasobiv vimiryuvan vimiryuvalnih priladiv vimiryuvalnih peretvoryuvachiv ta dopomizhnih pristroyiv priznachena dlya viroblennya signaliv vimiryuvalnoyi informaciyi u formi zruchnij dlya bezposerednogo sprijnyattya sposterigachem j roztashovana v odnomu misci Pri provedenni viprobuvan na viprobuvalnih stendah neobhidno dotrimuvatis nastupnih umov oskilki viprobuvannya mashin ce eksperimentalne viznachennya konstruktivnih i ekspluatacijnih vlastivostej mashin dlya viyavlennya yih vidpovidnosti tehnichnim vimogam abo dlya doskonalogo vivchennya realnih procesiv sho vidbuvayutsya v mashinah to chinniki yaki diyut na viprobovuvanij ob yekt pri viprobuvanni na laboratornomu stendi a takozh rezhimi jogo funkcionuvannya povinni buti maksimalno nablizheni do realnih vimiryuvalne ustatkuvannya viprobuvalnogo stendu povinne garantuvati tochnist oderzhuvanih parametriv ta mati vidpovidnu dokumentaciyu povirka obladnannya ekspluataciya viprobuvalnogo stendu povinna vidpovidati normam tehniki bezpeki Zabezpechennya yednosti vimiryuvan v UkrayiniDokladnishe Metrologiya Uspishne virishennya naukovih i tehnichnih zadach u tomu chisli zabezpechennya yakosti produkciyi u znachnij miri zalezhit vid stupenya dosyagnennya yednosti i dostovirnosti tochnosti vimiryuvan Yednist vimiryuvan stan vimiryuvan za yakogo yihni rezultati virazheni v uzakonenih odinicyah a pohibki abo neviznachenosti vimiryuvan vidomi iz zadanoyu jmovirnistyu i ne vihodyat za vstanovleni granici Yednist vimiryuvan neobhidna dlya zabezpechennya porivnyuvanosti rezultativ vimiryuvan provedenih u riznih miscyah v riznij chas z vikoristannyam riznih metodiv i zasobiv vimiryuvannya Tochnist vimiryuvan harakteristika stupenya nablizhennya rezultatu vimiryuvannya do istinnogo znachennya vimiryuvanoyi velichini Dlya konkretnih umov i cilej vimiryuvannya isnuye svij racionalnij riven tochnosti kotrij nedocilno perevishuvati cherez zrostannya skladnosti vidpovidnih vimiryuvan Pitannya yednosti i tochnosti vimiryuvan vivchayutsya metrologiyeyu naukoyu pro vimiryuvannya metodi i zasobi zabezpechennya yihnoyi yednosti i sposobi dosyagnennya neobhidnoyi tochnosti Zabezpechennya yednosti i tochnosti vimiryuvan v Ukrayini pokladeno na Nacionalnu metrologichnu sluzhbu Cya sluzhba vidigraye osoblivu rol U suchasnij promislovosti zatrati praci na vikonannya vimiryuvan skladayut blizko 10 zagalnih zatrat praci na vsih stadiyah stvorennya i ekspluataciyi produkciyi a v okremih galuzyah promislovosti dosyagayut 50 60 elektronna radiotehnichna tosho Efektivnist cih zatrat viznachayetsya dostovirnistyu i vidtvoryuvanistyu vimiryuvan yaki mozhut buti dosyagnuti lishe v umovah dobre organizovanogo metrologichnogo zabezpechennya gospodarstva krayini Zabezpechennya yednosti vimiryuvan gruntuyetsya na p yati osnovah naukovij zakonodavchij tehnichnij organizacijnij i normativnij Naukovoyu osnovoyu ye nauka metrologiya Zakonodavchoyu osnovoyu ye Zakon Ukrayini Pro metrologiyu ta metrologichnu diyalnist ta normativno pravovi akti v sferi metrologiyi Tehnichnu osnovu skladayut nacionalni etaloni vtorinni ta robochi etaloni robochi zasobi vimiryuvalnoyi tehniki sistema standartnih zrazkiv skladu i vlastivostej rechovin ta materialiv a takozh sistema standartnih dovidkovih danih pro fizichni stali ta vlastivosti rechovin i materialiv Organizacijnoyu osnovoyu vistupaye Nacionalna metrologichna sluzhba Normativnoyu osnovoyu ye nacionalni standarti nastanovi pravila polozhennya ta rekomendaciyi napravleni na zabezpechennya yednosti vimiryuvan v Ukrayini Klasifikaciya vimiryuvanZa fizichnoyu prirodoyu vimiryuvanih velichin vimiryuvannya rozpodilyayut na oblasti i vidi Pid oblastyu vimiryuvan fizichnih velichin rozumiyut fizichni velichini yaki vlastivi pevnij galuzi nauki ta tehniki j vidilyayutsya svoyeyu specifikoyu Vid vimiryuvan ye chastinoyu oblasti vimiryuvan sho maye svoyi osoblivosti j vidriznyayetsya odnoridnistyu vimiryuvanih velichin Podil vimiryuvan na oblasti ta vidi ne ye stalim vin zalezhit vid ob yektivnih i sub yektivnih faktoriv Odin iz variantiv takogo podilu vimiryuvan prijnyatij Derzhstandartom Ukrayini rozglyadaye vimiryuvannya geometrichnih velichin dovzhini peremishennya kutiv ploskih i skladnih geometrichnih form shorstkosti kruglosti ta in mehanichnih velichin masi gustini sili krutnogo momentu deformaciyi ta in parametriv potoku vitrat rivnya j ob yemu rechovin tisku vakuumni vimiryuvannya optichnih i optiko fizichnih velichin teplofizichnih velichin i temperaturi chasu i chastoti elektrichnih i magnitnih velichin v radioelektronici akustichnih velichin fiziko himichnogo skladu i vlastivostej rechovin harakteristik ionizuyuchih viprominyuvan i yadernih konstant Krim cogo vimiryuvannya klasifikuyut za takimi oznakami za harakteristikami tochnosti chislovih znachen vimiryuvanoyi velichini vimiryuvannya podilyayutsya na dva vidi Metrologichni vimiryuvannya kotri podilyayutsya na Vimiryuvannya z maksimalno mozhlivoyu tochnistyu vidpovidno do nayavnogo tehnichnogo rivnya Ce vimiryuvannya za dopomogoyu etaloniv i spryamovani nasampered na vidtvorennya vstanovlenih odinic fizichnih velichin abo zh fizichnih konstant Kontrolno povirochni vimiryuvannya pohibki vimiryuvannya yakih ne perevishuyut deyakih napered zadanih znachen Do nih nalezhat laboratorni vimiryuvannya fizichnih velichin za dopomogoyu zrazkovih zasobiv vimiryuvannya visokoyi tochnosti Tehnichni vimiryuvannya vimiryuvannya sho provodyatsya u promislovih umovah i viznachayutsya zazvichaj nizhchim klasom tochnosti zasobiv vimiryuvannya nizh u poperednih dvoh vipadkah za chislom vimiryuvan u ryadi vimiryuvan na razovi ta bagatorazovi Najposhirenishimi ye odnorazovi vimiryuvannya tobto vimiryuvannya fizichnoyi velichini vikonani odin raz Prote v cilij nizci praktichnih vipadkiv zokrema pri vikoristanni rezultativ vimiryuvan dlya prijnyattya rishen pro stan yakogos ob yekta abo pri vikonanni vimiryuvan z pidvishenoyu tochnistyu vimiryuvannya odnogo i togo samogo rozmiru fizichnoyi velichini zdijsnyuyutsya dekilka raziv tobto bagatorazovo Otzhe do bagatorazovih vimiryuvan slid vidnesti ti vimiryuvannya rezultat yakih otrimuyut shlyahom obrobki rezultativ povtornih vimiryuvan fizichnoyi velichini odnogo i togo samogo rozmiru vikonanih bilshe troh raziv Ce poyasnyuyetsya tim sho same za takih umov dlya obrobki rezultativ vimiryuvan mozhut buti vikoristani metodi matematichnoyi statistiki Vimiryuvannya odnogo i togo samogo rozmiru fizichnoyi velichini yaki povtoryuyutsya dva abo tri razi dopuskayetsya nazivati dvo abo trirazovimi za harakterom zmini vimiryuvanoyi velichini v chasi na statichni ta dinamichni Statichni vimiryuvannya ce vimiryuvannya pri yakih protyagom pevnogo promizhku chasu vimiryuvana velichina majzhe ne zminyuyetsya abo zh yiyi znachennya zminyuyetsya postupovo zgidno z tehnologichnim procesom Dinamichni vimiryuvannya vimiryuvannya yaki pokazuyut zminu vimiryuvanoyi velichini v chasi pri riznih zburennyah sho vplivayut na ob yekt doslidzhennya abo zh na sposib vimiryuvannya Dinamichni vimiryuvannya dayut mozhlivist vivchati dinamichni vlastivosti ob yekta i zasobiv vimiryuvalnoyi tehniki osoblivo davachiv pervinnih vimiryuvalnih peretvoryuvachiv za vidobrazhennyam rezultativ vimiryuvannya absolyutni ta vidnosni Absolyutnimi nazivayutsya vimiryuvannya znachennya yakih podani u absolyutnih odinicyah fizichnih velichin tisk u paskalyah dovzhina u metrah chas u sekundah i t d Vidnosnimi nazivayutsya vimiryuvannya znachennya yakih podani yak vidnoshennya vimiryuvanoyi velichini do odnojmennoyi umovno prijnyatoyi za odinicyu abo zh u vidsotkah napriklad shvidkist ruhu virazhena chislom Maha vologist povitrya u vidsotkah vid povnogo nasichennya za sposobom oderzhannya chislovogo znachennya vimiryuvanoyi velichini pryami nepryami oposeredkovani sumisni ta sukupni Pri pryamomu vimiryuvanni rezultat oderzhuyut bezposeredno za eksperimentalnimi danimi vimiryuvannya dovzhini linijkoyu vimiryuvannya temperaturi termometrom vimiryuvannya tisku manometrom Voni ye najposhirenishimi Pri nepryamomu vimiryuvanni chislove znachennya velichini vidshukuyut ne bezposeredno a na osnovi vimiryuvannya inshih velichin pov yazanih z vimiryuvanoyu velichinoyu vidomoyu matematichnoyu zalezhnistyu viznachennya ob yemu ridini u cilindrichnij posudini za visotoyu ridini v nij ta plosheyu dna V Sh displaystyle V Sh gustini ridini za masoyu i yiyi ob yemom r m V displaystyle rho m V Oposeredkovane vimiryuvannya nepryame vimiryuvannya odniyeyi velichini z peretvorennyam yiyi rodu chi obchislennyami za rezultatami vimiryuvan inshih velichin z yakimi vimiryuvana velichina pov yazana yavnoyu funkcijnoyu zalezhnistyu Harakternim dlya oposeredkovanih vimiryuvan ye funkcionalne vimiryuvalne peretvorennya yake zdijsnyuyetsya abo shlyahom fizichnogo vimiryuvalnogo peretvorennya abo shlyahom chislovogo vimiryuvalnogo peretvorennya Pri sumisnih vimiryuvannyah znachennya dekilkoh odnochasno vimiryuvanih riznoridnih velichin otrimuyut rozv yazannyam rivnyan yaki pov yazuyut yih z inshimi velichinami sho vimiryuyutsya pryamo chi oposeredkovano Perevazhno rezultati takih vimiryuvan vikoristovuyut u naukovih doslidzhennyah Pri sukupnih vimiryuvannyah znachennya dekilkoh odnochasno vimiryuvanih odnoridnih velichin otrimuyut rozv yazannyam rivnyan sho pov yazuyut yih rizni spoluchennya sho vimiryuyutsya pryamo chi oposeredkovano napriklad viznachennya koeficiyenta linijnogo teplovogo rozshirennya Osnovni harakteristiki vimiryuvanPohibka vimiryuvannya Dokladnishe Pohibka vimiryuvannya Vazhliva oznaka vimiryuvannya tochnist Stupin tochnosti zminyuyetsya zalezhno vid vimog yaki stavlyat do rezultatu vimiryuvannya Na praktici ne tilki neminuchi a j dopustimi rizni pohibki vimiryuvannya Rozrobleno specialni metodi ocinki j cih pohibok Yakist rezultativ vimiryuvannya harakterizuyetsya nadijnistyu pravilnistyu i tochnistyu Vidsutnist nadmirnih pohibok promahiv harakterizuye nadijnist rezultativ i dosyagayetsya organizaciyeyu vimiryuvannya Viluchennya sistematichnih pohibok harakterizuye pravilnist rezultativ i dosyagayetsya za dopomogoyu vvedennya specialnih koeficiyentiv abo popravok Vipadkovi pohibki ye neminuchimi a yihni velichini i zakon rozpodilu harakterizuyut tochnist rezultativ vimiryuvannya Principi zasobi ta metodi vimiryuvannya Z metoyu zabezpechennya tochnosti vimiryuvan fizichnih velichin u metrologiyi rozrobleni sposobi vikoristannya principiv i zasobiv vimiryuvalnoyi tehniki dotrimannya yakih dozvolyaye uniknuti pri otrimanni rezultativ vimiryuvan nizki sistematichnih i vipadkovih pohibok Princip vimiryuvannya fizichne yavishe abo sukupnist fizichnih yavish yaki pokladeni v osnovu vimiryuvannya pevnoyi fizichnoyi velichini Napriklad vimiryuvannya temperaturi za dopomogoyu vikoristannya termoelektrichnogo yavisha zmini elektrichnogo oporu termorezistora chi zmini tisku termometrichnoyi rechovini manometrichnogo termometra ta in Metod vimiryuvannya sukupnist sposobiv vikoristannya zasobiv vimiryuvalnoyi tehniki ta principiv vimiryuvan dlya stvorennya vimiryuvalnoyi informaciyi U virobnictvi ta povsyakdennomu zhitti u procesi vimiryuvan perevazhno zastosovuyut pryami metodi sho zabezpechuyut viznachennya shukanoyi velichini bezposeredno za eksperimentalnimi danimi Do pryamih metodiv vimiryuvannya nalezhat perelik ne ye vicherpnim Metod bezposerednoyi ocinki vimiryuvana velichina zchituyetsya bezposeredno z shkali tablo chi ekranu pokazuvalnogo pristroyu vimiryuvalnogo priladu napriklad vimiryuvannya zusillya pruzhinnim dinamometrom viznachennya masi zvazhuvannyam na ciferblatnij vazi vimiryuvannya elektrichnogo strumu ampermetrom Vimiryuvannya cim metodom ne ye skladnim prote tochnist nevisoka ale prostota metodu shvidkist procesu vimiryuvannya viznachiv jogo shiroke zastosuvannya na praktici Metod porivnyannya z miroyu polyagaye v tomu sho vimiryuvana velichina porivnyuyetsya z velichinoyu sho vidtvorena miroyu mira ce zasib vimiryuvan sho realizuye vidtvorennya ta abo zberezhennya fizichnoyi velichini zadanogo znachennya Vin vidriznyayetsya postijnoyu uchastyu miri v procesi vimiryuvan prichomu za pokaznikami vimiryuvalnogo priladu ocinyuyetsya lishe chastina vimiryuvanoyi velichini Rezultat vimiryuvannya viznachayetsya yak suma znachen porivnyalnoyi miri napriklad zvazhuvannya na analitichnij vazi i pokazu vimiryuvalnogo priladu Tochnist metodu porivnyannya znachno visha za tochnist metodu bezposerednoyi ocinki ale skladnist zastosovuvannya priladiv i samogo procesu vimiryuvannya inkoli obmezhuye jogo zastosuvannya Cej metod za tehnichnimi osoblivostyami mozhe buti realizovanij yak Metod zistavlennya ce metod porivnyannya z miroyu koli vimiryuvana i vidtvorena miroyu velichini odnochasno diyut na pristrij porivnyannya Znachennya shukanoyi velichini viznachayetsya pislya dosyagnennya rivnovagi napriklad viznachennya masi na vazi vazhilnogo tipu yak sumi mas gir sho yiyi zrivnovazhuyut Kompensacijnij metod vimiryuvannya polyagaye u porivnyanni velichini z miroyu a rezultat vplivu velichin na prilad zvoditsya do nulya Cej metod vikoristovuyetsya v avtomatichnih vimiryuvalnih priladah vimiryuvalnih mostah potenciometrah analizatorah ridin ta gaziv ta in Diferencialnij riznicevij metod polyagaye u viznachenni vimiryuvalnim priladom riznici mizh vimiryuvalnoyu velichinoyu ta vidomoyi vidtvorenoyi velichini napriklad vimiryuvannya nadlishkovogo tisku diferencijnim manometrom Tochnist diferencialnogo metodu zrostaye zi zmenshennyam riznici mizh porivnyuvanimi velichinami Metod odnogo zbigu noniusnij polyagaye u tomu sho zbigannya mizh vimiryuvanoyu velichinoyu i velichinoyu vidtvorenoyu miroyu viznachayetsya za zbigom mitok shkal abo periodichnih signaliv Cej metod vikoristovuyut pri vimiryuvanni tochnih signaliv chasu chastoti obertannya z vikoristannyam stroboskopa rozmiriv shtangencirkulem tosho Metod podvijnogo zbigu metod koincidenciyi polyagaye v odnorazovomu porivnyanni n zistikovanih vimiryuvanih velichin X odnogo i togo samogo rozmiru iz zrazkovoyu velichinoyu H0 sho vidtvoryuyetsya bagatoznachnoyu neregulovanoyu miroyu zi stupenem DH0 Rezultat vimiryuvannya viznachayetsya za formuloyuX NDX0n displaystyle X N frac Delta X 0 n Metod zamishennya ce metod porivnyannya v yakomu vimiryuvana velichina X zamishuyetsya velichinoyu H0 sho vidtvoryuyetsya regulovanoyu miroyu Tochnist metodu zamishennya zalezhit tilki vid pohibki miri i praktichno ne zalezhit vid sistematichnoyi pohibki vimiryuvalnogo priladu sho ye suttyevoyu perevagoyu metodu zamishennya Metod vikoristovuyetsya u zasobah vimiryuvalnoyi tehniki visokoyi tochnosti v tomu chisli v etalonah dd Zbizhnist vimiryuvan U bilshosti vipadkiv vimiryuvannya ce bagatorazove sposterezhennya velichini sho vimiryuyetsya Pri comu oderzhuyut sukupnist rezultativ vimiryuvannya yaki neobhidno sumisno obrobiti dlya oderzhannya rezultatu Utochnenij rezultat vimiryuvannya oderzhuyut shlyahom viluchennya sistematichnih i vipadkovih pohibok Zbizhnist vimiryuvan harakteristika yakosti vimiryuvan sho vidobrazhaye blizkist povtornih rezultativ vimiryuvan odniyeyi i tiyeyi zh velichini v odnakovih umovah Vidtvoryuvanist vimiryuvan Vidtvoryuvanist vimiryuvan harakteristika yakosti vimiryuvan sho vidobrazhaye blizkist rezultativ vimiryuvan odniyeyi j tiyeyi samoyi velichini vikonanih u riznih umovah u riznij chas u riznih miscyah riznimi metodami i zasobami ale privedeni do odnakovih umov vimiryuvannya temperatura tisk vologist ta in Statistichna obrobka rezultativ vimiryuvanPryami vimiryuvannya Viznachennya fizichnoyi velichini h za rezultatami provedenih vimiryuvan provoditsya v takij poslidovnosti Provodyat n vimiryuvan fizichnoyi velichini x vnaslidok yakih otrimuyut ryad znachen x1 x3 x3 xn Obchislyuyut najimovirnishe znachennya vimiryuvanoyi velichini yakim ye serednye arifmetichne z rezultativ okremih vimiryuvan x x1 x2 x3 xnn 1n i 1nxi displaystyle tilde x frac x 1 x 2 x 3 x n n frac 1 n sum i 1 n x i Serednye znachennya vimiryuvanoyi velichini x displaystyle tilde x nablizhayetsya do istinnogo x pri duzhe velikomu chisli vimiryuvan Pri kincevomu chisli vimiryuvan n ce vikonuyetsya z pohibkoyu i rezultat vimiryuvan podayetsya u viglyadi dovirchogo intervalu x Dx x x Dx displaystyle tilde x Delta x leq x leq tilde x Delta x v yakomu bude znahoditis shukana velichina x z imovirnistyu a displaystyle alpha sho nazivayetsya dovirchoyu jmovirnistyu abo nadijnistyu Dovircha jmovirnist pokazuye yaka chastina vimiryuvan pri velikomu yih chisli potraplyaye v dovirchij interval Dlya rozrahunku absolyutnoyi pohibki Dx displaystyle Delta x sho viznachaye nizhnyu i verhnyu mezhi dovirchogo intervalu neobhidno vikonati taki diyi Znahodyat vidhilennya rezultativ kozhnogo vimiryuvannya vid serednogo znachennya Dx1 x x1 Dx2 x x2 Dxn x xn displaystyle Delta x 1 tilde x x 1 Delta x 2 tilde x x 2 Delta x n tilde x x n i obchislyuyut sumu kvadrativ vidhilen vid serednogo i 1n Dxi 2 Dx1 2 Dx2 2 Dxn 2 displaystyle sum i 1 n Delta x i 2 Delta x 1 2 Delta x 2 2 Delta x n 2 Zadayutsya dovirchoyu jmovirnistyu vimiryuvanoyi velichini a Za znachennyam dovirchoyi jmovirnosti a i chisla vimiryuvan n z tablic znahodyat znachennya koeficiyenta Styudenta ta n displaystyle t alpha n Viznachayut absolyutnu pohibku za formuloyu rozpodilu StyudentaDx ta n i 1n Dxi 2n n 1 displaystyle Delta x t alpha n sqrt frac sum i 1 n Delta x i 2 n n 1 Absolyutna pohibka Dx displaystyle Delta x a takozh i dovirchij interval tim mensha chim menshij koeficiyent Styudenta yakij u svoyu chergu mozhna zminiti zbilshennyam chisla vimiryuvan n zadannyam menshoyi dovirchoyi imovirnosti a chi zmenshennyam pohibok okremih vimiryuvan Nastupnim krokom rozrahovuyut vidnosnu pohibku sho takozh harakterizuye tochnist vimiryuvan d Dxx displaystyle delta frac Delta x tilde x Ostatochnij rezultat podayetsya u viglyadi znachen velichini z dovirchim intervalom ta vidnosnoyi pohibki x x Dx a d Dxx 100 displaystyle x tilde x pm Delta x alpha delta frac Delta x tilde x cdot 100 Nepryami vimiryuvannya Pri viznachenni pohibki nepryamih vimiryuvan koli fizichna velichina rozrahovuyetsya za robochoyu formuloyu nasampered neobhidno oderzhati formuli dlya obchislennya pohibok u kozhnomu konkretnomu vipadku Pohibki nepryamih vimiryuvan znahodyat za vidomimi pohibkami pryamih vimiryuvan Dlya prostogo vipadku koli shukana velichina obchislyuyetsya sumoyu rizniceyu x a b i pri comu velichini a i b viznachayutsya pryamimi vimiryuvannyami u viglyadi dovirchih intervaliv a a Da a displaystyle a tilde a pm Delta a alpha i b b Db a displaystyle b tilde b pm Delta b alpha Todi serednye znachennya velichini znahoditsya yak suma abo riznicya serednih znachen velichin otrimanih pryamimi vimiryuvannyami sho dodayutsya a absolyutna pohibka dorivnyuye sumi absolyutnih pohibok vidpovidnih dodankiv x a b displaystyle tilde x tilde a tilde b Dx Da Db a displaystyle Delta x left Delta a Delta b right alpha Yaksho zh vimiryuvana velichina obchislyuyetsya yak funkciya dekilkoh spivmnozhnikiv to serednye znachennya znahodyat za robochoyu formuloyu cherez seredni znachennya vimiryanih skladovih a formulu dlya otrimannya absolyutnoyi pohibki mozhna otrimati takim chinom Zadanu robochu formulu spochatku logarifmuyut za osnovoyu naturalnogo logarifma Otrimanij viraz diferenciyuyut Vvazhayuchi sho pohibki mali perehodyat na kincevi prirosti zaminyuyuchi znak diferenciala d na D a istinni znachennya serednimi Statichno nezalezhni velichini dodayutsya geometrichno tomu vidnosna pohibka shukanoyi velichini viznachayetsya yak geometrichna suma okremih pohibok Za vidnosnoyu pohibkoyu znahodyat absolyutnu z vrahuvannyam ranishe obchislenogo za robochoyu formuloyu serednogo znachennya vimiryuvanoyi velichini Ostatochnij rezultat zapisuyut u viglyadi dovirchogo intervalu ta vidnosnoyi pohibki Filosofske bachennyaDokladnishe Filosofiya nauki Navkolo filosofskogo zmistu problemi vimiryuvannya v nauci tochitsya postijna borotba mizh materializmom ta idealizmom Na rozv yazannya problemi vimiryuvannya pretenduyut instrumentalizm operacionalizm logichnij pozitivizm Interes dlya filosofiyi stanovit teoretiko piznavalna priroda vimiryuvannya metodologichnij analiz konkretnih metodiv vimiryuvannya yaki spivvidnosyat za pevnimi pravilami matematichnij formalizm teoriyi j fizichni ob yekti vidpovidnist chislovih znachen teoretichnim velichinam i realnih pokaziv vimiryuvalnih priladiv tosho Div takozhAbsolyutne vimiryuvannya Pohibka vimiryuvannya Neviznachenist vimiryuvannya Zasib vimiryuvalnoyi tehniki Vimiryuvalna ustanovka Vimiryuvalnij prilad Vimiryuvalnij pristrij Vimiryuvalnij peretvoryuvach Vibirkovi dispersiyi Metrologiya Vimiryuvalni ustanovki grupovi Prefiksi odinic vimiryuvannyaVinoskiDSTU 2681 94 Derzhavna sistema zabezpechennya yednosti vimiryuvan Metrologiya Termini ta viznachennya Arhiv originalu za 28 kvitnya 2015 Procitovano 11 lipnya 2014 Sergeev A G Krohin V V Metrologiya Ucheb posobie dlya vuzov M Logos 2001 408 s Nacionalnij klasifikator Ukrayini Ukrayinskij klasifikator normativnih dokumentiv DK 004 2008LiteraturaV Sviridenko Vimiryuvannya Filosofskij enciklopedichnij slovnik V I Shinkaruk gol redkol ta in Kiyiv Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Abris 2002 742 s 1000 ekz BBK 87ya2 ISBN 966 531 128 X Filosofskij slovnik za red V I Shinkaruka 2 ge vid pererob i dop K Golovna red URE 1986 Mala girnicha enciklopediya u 3 t za red V S Bileckogo D Donbas 2004 T 1 A K 640 s ISBN 966 7804 14 3 Cyucyura V D Cyucyura S V Metrologiya ta osnovi vimiryuvan Navch posib K Znannya Pres 2003 180s Visha osvita XXI stolittya ISBN 966 7767 39 6 Stuhlyak P D Ivanchenko O V Buketov A V Dolgov M A Teoriya informaciyi informacijno vimiryuvalni sistemi pohibki identifikaciya navchalnij posibnik Herson Ajlant 2011 371 s ISBN 978 966 630 041 8