Бі́ла — село в Україні, у Чемеровецькій селищній територіальній громаді Кам'янець-Подільського району Хмельницької області.
село Біла | |||
---|---|---|---|
| |||
![]() | |||
Країна | |||
Область | Хмельницька область | ||
Район | Кам'янець-Подільський район | ||
Громада | Чемеровецька селищна громада | ||
Основні дані | |||
Засноване | 1493 | ||
Населення | 1496 | ||
Площа | 3,588 км² | ||
Густота населення | 416,95 осіб/км² | ||
Поштовий індекс | 31643 | ||
Телефонний код | +380 3859 | ||
Географічні дані | |||
Географічні координати | 48°54′28″ пн. ш. 26°28′40″ сх. д. / 48.90778° пн. ш. 26.47778° сх. д.Координати: 48°54′28″ пн. ш. 26°28′40″ сх. д. / 48.90778° пн. ш. 26.47778° сх. д. | ||
Середня висота над рівнем моря | 261 м | ||
Водойми | річка Батіжок | ||
Місцева влада | |||
Адреса ради | 31600, Хмельницька обл., Кам'янець-Подільський р-н, смт Чемерівці, вул. Центральна, 40 | ||
Карта | |||
![]() Біла | |||
![]() Біла | |||
Мапа | |||
|
Назва
Цікавий факт, неподалік села Біла розташоване село Чорна. Про походження назви поселення існує місцева легенда, що розвовідає:
![]() |
| ![]() |
Географія
Село Біла розташоване на хвилястій рівнині між річками Жванчик і Смотрич по обох боках р. Батіжок, що впадає в Смотрич за селом Залуччя. З південного сходу і північного заходу дугою опоясане з двох сторін великими скельними пагорбами, які мають назву «Товтри» і занесені у охоронний реєстр національного природного парку «Подільські Товтри», є унікальними геологічними пам'ятками природи.
На відстані 3,2 кілометра від центру села проходить автошлях територіального значення Т 2308. Село розташоване за 42 кілометри автодорогами від райцентру Кам’янця-Подільського.
Клімат
Біла знаходяться в межах вологого континентального клімату із теплим літом, але діяльність людини призводить до поганих змін та глобального потепління.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5TDBodmJHOWtiMjF2Y2w4eExuQnVaeTh5TURCd2VDMUliMnh2Wkc5dGIzSmZNUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
За народними переказами село з початку було розташоване ближче до села Карачківці, кілометрів за 2 на південний схід від сучасного села, урочищі, яке тепер називають «Стара Біла». У цій місцевості краєзнавці знайшли ручні кам’яні рубила, сокири, скребачки, диски періоду палеоліту та неоліту, уламки орнаментового посуду, рибальські грузила, що датується періодами старослов’янської та трипільської культур.
Перша згадка в документах про село датована 1493 роком, де було 8 димів(житла). Жителі платили оброк на Смотрицький замок.
В XVI столітті Біла стала значним населеним пунктом. Через село проходила велика дорога із Смотрича в Кам’янець, так званий «Крижовий шлях».
В 1661 році село було зруйноване. Причини не відомі. Народні перекази говорять, що на село часто нападали татари, можливо і вони його зруйнували. Уцілілі жителі переселились далі на північний захід біля річки Батіг.
У XVIII-XIX століттях жителі села здебільшого займалися землеробством, скотарством, бджільництвом. В селі були ремісники – ткачі, які виконували замовлення не тільки для місцевим, але й для селян з сусідніх поселень. В той час більша частина земель належала поміщикам. Багато селян були малоземельні та безземельні.
Після селянської реформи 1861 року на головній вулиці села встановлено кам’яний хрест – пам’ятник скасування панщини.
1863 року селяни втрачають можливість користуватись рідною мовою, видано таємне розпорядження — Валуєвський циркуляр, що наказував призупинити видання значної частини книг, написаних українською мовою, а згодом доповнено Емським указом.
1865 року в селі була відкрита церковно-приходська школа, в якій навчались діти заможних селян.
В кінці XIX на початку XX століття збудовано палац пана Ляхновського.
У 1906 році в селі відбувся страйк сільськогосподарських робітників.
В 1917-1920 роках Біла входила до складу Української Народної Республіки. Внаслідок поразки визвольних змагань на початку XX століття, село надовго окуповане російсько-більшовицькими загарбниками.
Радянська окупація принесла колективізацію та розкуркулення, селяни зазнали репресій. Багатьох частинах Поділля відбувались масові селянські повстання, проти радянської влади.
У 1932–1933 селяни села пережили голодомор.
Роки Великого терору 1936-1937 вбито осіб різних національностей і професій, багато людей було виселлено як сім'ї «ворогів народу».
Після завершення другої світової війни у 1946—1947 роках село вчергове пережило голодомор.
В радянський період у Білій знаходиться центральна садиба колгоспу імені Богдана Хмельницького, який обробляв 3 тис. гектарів орної землі, мав допоміжні підприємства: два млини, лісопилку, майстерню для виготовлення черепиці, піщаний та кам’яний кар’єри.
З 24 серпня 1991 року в складі незалежної України.
15 вересня 2016 року шляхом об'єднання сільських територіальних громад, село увійшло до складу Чемеровецької селищної громади. Об'єднання в громаду має створити умови для формування ефективної і відповідальної місцевої влади, яка зможе забезпечити комфортне та безпечне середовище для проживання людей.
До адміністративної реформи 19 липня 2020 року село належало до Чемеровецького району, після його ліквідації, увійшло до складу Кам'янець-Подільського району.
Населення
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 1 495 осіб.
- Мова
У селі поширена західноподільська говірка, що належить до подільського говору, який своєю чергою належить до південно-західного наріччя.
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,33 % |
російська | 0,53 % |
білоруська | 0,07 % |
Пам'ятки
Неподалік від села розташована ботанічна пам'ятка природи — Самовита Товтра та геологічна пам'ятка природи — Товтра «Першак» з печерою. Саме село лежить у межах національного природного парку «Подільські Товтри».
На території поблизу села є декілька історичних пам’яток.
Найдавнішим пам’ячником серед них є пам’ятник, споруджений на місці, де вперше поселилися селяни, на так званій «Старій Білі». Це пам’ятник у вигляді кам’яної брили з вирізьбленим хрестом.
Не менш цікавим є реставрований пам’ятник, збудований жителями села в честь перенесення села на нове місце. Це кам’яний хрест з кам’яною тумбочкою в своїй основі, де зберігся напис про дату його встановлення, встановлено біля річки Батіжок та джерела з чистою водою з назвою «Під скалою». Саме тут проводились основні дійства хрещення на Йордана, або як говорили місцеві «на Гардан». Та в 1936 році в момент гонитви проти релігійних звичаїв пам’ятник було знесено. І лише в 1960-тих роках пам’ятник відновлено в річницю 500 ліття села.
В центрі села, знаходиться ще один пам’ятник, який майже повністю було знищено і природою і людською байдужістю. Це пам’ятник в знак скасування кріпосного права, але все ж 2007 року відреставрований. Історія пам’ятника незвичайна. Звістка про відміну кріпосного права дійшла до села лише через два роки після його скасування, тобто аж 1863 року. В ознаменування такої події селяни поставили кам’яний хрест з розмальованим розп’ятям Ісуса Христа.
В 1960-тих роках на постамент було поставлено, як пам’ятник, перший сільський трактор.
Відомі люди
- Геренчук Каленик Іванович — український фізико-географ, геоморфолог, ландшафтознавець.
Світлини
- Сільська церква
- Будинок культури
- Школа
- Старостат
- Трактор-пам'ятник
- Панський льох
- Товтри довкола села
Див. також
- Поділля — історико-географічна область.
- Подоляни — етнографічна група українців, населення Поділля.
- Подільський говір — різновид говорів української мови.
- Децентралізація — реформа місцевого самоврядування для формування ефективної і відповідальної влади.
Примітки
- Історія села Біла
- ВВРУ, 2017, № 4, стор. 92
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Хмельницька область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
Джерела
- Biala 1), wś, pow. kamieniecki // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1880. — Т. I. — S. 171. (пол.)
Посилання
- Прогноз погоди в селі Біла [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з географії Хмельницької області. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Bila Bi la selo v Ukrayini u Chemeroveckij selishnij teritorialnij gromadi Kam yanec Podilskogo rajonu Hmelnickoyi oblasti selo Bila Gerb Viglyad na tovtru Farnavolcova s visoti tovtri Pershak Viglyad na tovtru Farnavolcova s visoti tovtri Pershak Krayina Ukrayina Oblast Hmelnicka oblast Rajon Kam yanec Podilskij rajon Gromada Chemerovecka selishna gromada Osnovni dani Zasnovane 1493 Naselennya 1496 Plosha 3 588 km Gustota naselennya 416 95 osib km Poshtovij indeks 31643 Telefonnij kod 380 3859 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 54 28 pn sh 26 28 40 sh d 48 90778 pn sh 26 47778 sh d 48 90778 26 47778 Koordinati 48 54 28 pn sh 26 28 40 sh d 48 90778 pn sh 26 47778 sh d 48 90778 26 47778 Serednya visota nad rivnem morya 261 m Vodojmi richka Batizhok Misceva vlada Adresa radi 31600 Hmelnicka obl Kam yanec Podilskij r n smt Chemerivci vul Centralna 40 Karta Bila Bila Mapa Bila u VikishovishiNazvaCikavij fakt nepodalik sela Bila roztashovane selo Chorna Pro pohodzhennya nazvi poselennya isnuye misceva legenda sho rozvovidaye V sivu davninu v tuteshnih lisah zhiv pan yakij mav dvoh donok krasun odna z yakih bula bila z dovgoyu rusoyu kosoyu a druga chornyava z chornoyu kosoyu ta sin Stepanko yaki zhili v druzhbi ta lyubovi Slava pro krasu divchat linula po vsij okruzi Ale to buli lihi chasi chasi koli lyutuvali turki ta tatari yaki spalyuvali vse na svoyemu shlyahu Tomu diti zavshe buli nastorozhi I odnogo razu koli na podvir yi pochuvsya kinskij tupit voni v roztich pomchali v riznobichchya Mchali ne oglyadayuchis podali vid bidi Ale yak viyasnilos to buli druzi gospodarya domu yaki polyuvali v miscevih lisah Zaspokoyenij batko poprosiv vernutis ditej dodomu ale ti pochuvshi kinskij tupit pobigli ne oglyadayuchis she shvidshe Serce kozhnogo stukalo vse silnishe ale diti ne zupinyalis Pershoyu ne vitrimala napruzhenogo bigu bilyavka vpala v rosyanu travu rozmetavshi bili kosi rozkrivshi do soncya golubi ochi Serdenko yiyi zupinilos Tam de vpala bilyavka viniklo selo Bila tam de perestalo bitis serce chornyavki postalo potim selo yake stali nazivati v narodi Chorna Najdovshe probig brat ale i jomu sil ne hvatilo I tam de perestalo bitis jogo serce selo nazvali Stepanivnoyu GeografiyaSelo Bila roztashovane na hvilyastij rivnini mizh richkami Zhvanchik i Smotrich po oboh bokah r Batizhok sho vpadaye v Smotrich za selom Zaluchchya Z pivdennogo shodu i pivnichnogo zahodu dugoyu opoyasane z dvoh storin velikimi skelnimi pagorbami yaki mayut nazvu Tovtri i zaneseni u ohoronnij reyestr nacionalnogo prirodnogo parku Podilski Tovtri ye unikalnimi geologichnimi pam yatkami prirodi Na vidstani 3 2 kilometra vid centru sela prohodit avtoshlyah teritorialnogo znachennya T 2308 Selo roztashovane za 42 kilometri avtodorogami vid rajcentru Kam yancya Podilskogo Klimat Bila znahodyatsya v mezhah vologogo kontinentalnogo klimatu iz teplim litom ale diyalnist lyudini prizvodit do poganih zmin ta globalnogo poteplinnya IstoriyaNacionalnij bank represovanih Spisok zhertv Golodomoru Hmelnicka oblast Za narodnimi perekazami selo z pochatku bulo roztashovane blizhche do sela Karachkivci kilometriv za 2 na pivdennij shid vid suchasnogo sela urochishi yake teper nazivayut Stara Bila U cij miscevosti krayeznavci znajshli ruchni kam yani rubila sokiri skrebachki diski periodu paleolitu ta neolitu ulamki ornamentovogo posudu ribalski gruzila sho datuyetsya periodami staroslov yanskoyi ta tripilskoyi kultur Persha zgadka v dokumentah pro selo datovana 1493 rokom de bulo 8 dimiv zhitla Zhiteli platili obrok na Smotrickij zamok V XVI stolitti Bila stala znachnim naselenim punktom Cherez selo prohodila velika doroga iz Smotricha v Kam yanec tak zvanij Krizhovij shlyah V 1661 roci selo bulo zrujnovane Prichini ne vidomi Narodni perekazi govoryat sho na selo chasto napadali tatari mozhlivo i voni jogo zrujnuvali Ucilili zhiteli pereselilis dali na pivnichnij zahid bilya richki Batig U XVIII XIX stolittyah zhiteli sela zdebilshogo zajmalisya zemlerobstvom skotarstvom bdzhilnictvom V seli buli remisniki tkachi yaki vikonuvali zamovlennya ne tilki dlya miscevim ale j dlya selyan z susidnih poselen V toj chas bilsha chastina zemel nalezhala pomishikam Bagato selyan buli malozemelni ta bezzemelni Pislya selyanskoyi reformi 1861 roku na golovnij vulici sela vstanovleno kam yanij hrest pam yatnik skasuvannya panshini 1863 roku selyani vtrachayut mozhlivist koristuvatis ridnoyu movoyu vidano tayemne rozporyadzhennya Valuyevskij cirkulyar sho nakazuvav prizupiniti vidannya znachnoyi chastini knig napisanih ukrayinskoyu movoyu a zgodom dopovneno Emskim ukazom 1865 roku v seli bula vidkrita cerkovno prihodska shkola v yakij navchalis diti zamozhnih selyan V kinci XIX na pochatku XX stolittya zbudovano palac pana Lyahnovskogo U 1906 roci v seli vidbuvsya strajk silskogospodarskih robitnikiv V 1917 1920 rokah Bila vhodila do skladu Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki Vnaslidok porazki vizvolnih zmagan na pochatku XX stolittya selo nadovgo okupovane rosijsko bilshovickimi zagarbnikami Radyanska okupaciya prinesla kolektivizaciyu ta rozkurkulennya selyani zaznali represij Bagatoh chastinah Podillya vidbuvalis masovi selyanski povstannya proti radyanskoyi vladi U 1932 1933 selyani sela perezhili golodomor Roki Velikogo teroru 1936 1937 vbito osib riznih nacionalnostej i profesij bagato lyudej bulo viselleno yak sim yi vorogiv narodu Pislya zavershennya drugoyi svitovoyi vijni u 1946 1947 rokah selo vchergove perezhilo golodomor V radyanskij period u Bilij znahoditsya centralna sadiba kolgospu imeni Bogdana Hmelnickogo yakij obroblyav 3 tis gektariv ornoyi zemli mav dopomizhni pidpriyemstva dva mlini lisopilku majsternyu dlya vigotovlennya cherepici pishanij ta kam yanij kar yeri Z 24 serpnya 1991 roku v skladi nezalezhnoyi Ukrayini 15 veresnya 2016 roku shlyahom ob yednannya silskih teritorialnih gromad selo uvijshlo do skladu Chemeroveckoyi selishnoyi gromadi Ob yednannya v gromadu maye stvoriti umovi dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi miscevoyi vladi yaka zmozhe zabezpechiti komfortne ta bezpechne seredovishe dlya prozhivannya lyudej Do administrativnoyi reformi 19 lipnya 2020 roku selo nalezhalo do Chemeroveckogo rajonu pislya jogo likvidaciyi uvijshlo do skladu Kam yanec Podilskogo rajonu NaselennyaZa perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 1 495 osib Mova U seli poshirena zahidnopodilska govirka sho nalezhit do podilskogo govoru yakij svoyeyu chergoyu nalezhit do pivdenno zahidnogo narichchya Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ukrayinska 99 33 rosijska 0 53 biloruska 0 07 Pam yatkiNepodalik vid sela roztashovana botanichna pam yatka prirodi Samovita Tovtra ta geologichna pam yatka prirodi Tovtra Pershak z pecheroyu Same selo lezhit u mezhah nacionalnogo prirodnogo parku Podilski Tovtri Na teritoriyi poblizu sela ye dekilka istorichnih pam yatok Najdavnishim pam yachnikom sered nih ye pam yatnik sporudzhenij na misci de vpershe poselilisya selyani na tak zvanij Starij Bili Ce pam yatnik u viglyadi kam yanoyi brili z virizblenim hrestom Ne mensh cikavim ye restavrovanij pam yatnik zbudovanij zhitelyami sela v chest perenesennya sela na nove misce Ce kam yanij hrest z kam yanoyu tumbochkoyu v svoyij osnovi de zberigsya napis pro datu jogo vstanovlennya vstanovleno bilya richki Batizhok ta dzherela z chistoyu vodoyu z nazvoyu Pid skaloyu Same tut provodilis osnovni dijstva hreshennya na Jordana abo yak govorili miscevi na Gardan Ta v 1936 roci v moment gonitvi proti religijnih zvichayiv pam yatnik bulo zneseno I lishe v 1960 tih rokah pam yatnik vidnovleno v richnicyu 500 littya sela V centri sela znahoditsya she odin pam yatnik yakij majzhe povnistyu bulo znisheno i prirodoyu i lyudskoyu bajduzhistyu Ce pam yatnik v znak skasuvannya kriposnogo prava ale vse zh 2007 roku vidrestavrovanij Istoriya pam yatnika nezvichajna Zvistka pro vidminu kriposnogo prava dijshla do sela lishe cherez dva roki pislya jogo skasuvannya tobto azh 1863 roku V oznamenuvannya takoyi podiyi selyani postavili kam yanij hrest z rozmalovanim rozp yatyam Isusa Hrista V 1960 tih rokah na postament bulo postavleno yak pam yatnik pershij silskij traktor Vidomi lyudiGerenchuk Kalenik Ivanovich ukrayinskij fiziko geograf geomorfolog landshaftoznavec SvitliniSilska cerkva Budinok kulturi Shkola Starostat Traktor pam yatnik Panskij loh Tovtri dovkola selaDiv takozhPodillya istoriko geografichna oblast Podolyani etnografichna grupa ukrayinciv naselennya Podillya Podilskij govir riznovid govoriv ukrayinskoyi movi Decentralizaciya reforma miscevogo samovryaduvannya dlya formuvannya efektivnoyi i vidpovidalnoyi vladi PrimitkiIstoriya sela Bila VVRU 2017 4 stor 92 Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Hmelnicka oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini DzherelaBiala 1 ws pow kamieniecki Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1880 T I S 171 pol PosilannyaPrognoz pogodi v seli Bila 5 bereznya 2016 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya z geografiyi Hmelnickoyi oblasti Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi