Березівський район — район Одеської області в Україні, утворений 17 липня 2020 року. Адміністративний центр — місто Березівка. Другий за площею у Одеській області після Подільського району та шостий з семи районів області за кількістю населення. Має найнижчу в області щільність населення.
Березівський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Одеська область | ||||
Код КАТОТТГ: | UA51020000000097683 | ||||
Утворений: | 17 липня 2020 року | ||||
Населення: | ▼ 104 969 (01.01.2022) | ||||
Площа: | 5551,6 км² | ||||
Густота: | 19,1 осіб/км² | ||||
Облікова картка: | Березівський район | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | м. Березівка | ||||
Міські ради: | 1 | ||||
Селищні ради: | 4 | ||||
Сільські ради: | 11 | ||||
Громади: | 16 | ||||
Міста: | 1 | ||||
Села: | 219 | ||||
Селища: | 6 | ||||
![]() | |||||
Мапа району | |||||
Районна влада | |||||
Голова РДА: | Лабуш Віталій Васильович | ||||
Вебсторінка: | https://berezivka-rda.odessa.gov.ua/ | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl3THlWRU1DVTVReVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TlNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ09TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPUzBsUkRFbE9FWWxSREVsT0RBdEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMExTVkVNU1U0TVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNFJTMGxSREVsT0RnbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9FVXVhbkJuTHpNd01IQjRMU1ZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUmlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09TMGxSREVsT0VZbFJERWxPREF0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkwTFNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0UlMwbFJERWxPRGdsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVWxSREVsT0VVdWFuQm4uanBn.jpg)
Березівський район розташований в північно-східній частині Одеської області. Рельєф території району в цілому являв собою підвищену хвилясту рівнину Причорноморського подолу. Район був розташований у межах ; північно-східні околиці — в межах . Територія району лежала на Причорноморській низовині, це плоскохвиляста і середньохвиляста лесова рівнина з абсолютними висотами 100—150 м, розчленована широкими долинами; на південному сході степові блюдця. У районі сильно розвинуті ерозійні процеси, балки та яри.
Район межує з Одеським, Подільським і Роздільнянським районами Одеської області, а також з Вознесенським, Миколаївським і Первомайським районами Миколаївської області.
Корисні копалини: вапняки, глина, кварцити, пісок.
Клімат помірно континентальний. Пересічна температура січня -4 °C, липня +22 °C. Період з температурою понад +10 °C становить 178 днів. Середня норма атмосферних опадів — 410 мм на рік. Максимум припадає на теплий період року.Сніговий покрив нестійкий. Район лежить у межах посушливої, дуже теплої агрокліматичної зони.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUyTDB0aGFYSjVYMGQxYkdaZk9DNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RTMkZwY25sZlIzVnNabDg0TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Район омивається Тилігульським та Хаджибейським лиманами. За повернення рівня Куяльницького лиману він би досяг території району (старим берегом його верхів'я проходить частина межі району). У центральній частині району протікає річка Великий Куяльник (з притоками Суха Журівка, Силівка, Кошкова), що впадає до Куяльницького лиману, у центральній частині — річка Малий Куяльник (з притокою Середній Куяльник), що впадають в Хаджибейський лиман, у західній — річка Тилігул (з притоками Журавка, Сліпуха, Тартакай) впадає до Тилігульського лиману. Також районом протікають річки Чичиклія (з притокою Стовбова), Балай, Царега. Переважна більшість річок пересихають влітку. Уздовж русел цих річок, в основному, і розташовані села району, які мають витягнуту конфігурацію, неорганізовану забудову, у ряді випадків з однією вулицею, що забудована з однієї або двох сторін. Для місцевих потреб було споруджено багато ставків, пробурено 250 артезіанських свердловин.
З ґрунтів найбільш поширені чорноземи звичайні, середньо- та малогумусні, лучно-чорноземні та дернові оглеєні глинисто-піщані ґрунти (долина Тилігулу).
На території району багато природних лісів і штучних лісових насаджень. Серед деревних порід переважають біла акація, дуб, сосна, горіх, в'яз, гледичія.
Природозаповідний фонд
У районі задля збереження природних ландшафтів та окремих об'єктів природи створені:
- Тилігульський — регіональний ландшафтний парк.
- Заводівський — ландшафтний заказник місцевого значення.
- Каїрівський ландшафтний заказник
- Коса Стрілка — орнітологічний заказник загальнодержавного значення
- Ландшафтний заказник «Верхній ліс» (біля села Северинівки)
- Осинівський ландшафтний заказник
- Петрівський загальнозоологічний заказник
- Чогодарівський заказник
- Новопавлівський заказник
- Новомиколаївський
Природозаповідний фонд Березівського району | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
|
Також в районі існують ботанічні пам'ятки природи: трьохсотрічна Груша Адамівська і Михайлопільський яр, а також Парк-пам'ятка садово-паркового мистецтва Мар'їн гай.
Історія
Район створено відповідно до постанови Верховної Ради України № 807-IX від 17 липня 2020 року. До його складу увійшли: Березівська міська, Іванівська, Миколаївська, Раухівська, Ширяївська селищні, Андрієво-Іванівська, Великобуялицька, Знам'янська, Коноплянська, Курісовська, Новокальчевська, Петровірівська, Розквітівська, Старомаяківська, Стрюківська, Чогодарівська сільські територіальні громади.
Раніше територія району входила до складу Березівського (1923—2020), Іванівського, Миколаївського, Ширяївського (окрім сільрад, що увійшли до складу Цебриківської та Долинської громад, що належать до інших районів) та частково Великомихайлівського району (сільради, що увійшли до Знам'янської громади).
Передісторія земель району
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcyTDBOdmMzTmhZMnRmUTJWdFpYUmxjbmtsTWtOZlUzUmhjbUZmVm1GdVpHRnNlVzVwZG10aFh6SXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVU52YzNOaFkydGZRMlZ0WlhSbGNua2xNa05mVTNSaGNtRmZWbUZ1WkdGc2VXNXBkbXRoWHpJdWFuQm4uanBn.jpg)
Імперське минуле
До 1791 року територія сучасного району, належала до Ханської України (Єдисану), що була підконтрольною Османській імперії. За умовами Ясського мирного договору була приєднана до Російської імперії. Територія належала до Ананьївського, Одеського та Тираспольського повітів Херсонської губернії.
Після Лютневої революції у складі Російської Республіки (проголошена 14 вересня 1917).
З листопада 1917 р. у складі Української Народної Республіки. (Проголошена 7 листопада 1917 року, після більшовицького жовтневого перевороту, як автономна республіка у складі Російської республіки). За УНР переважна більшість району входила до регіону Подністров'я. Крайній схід — до регіону Помор'я. Крайній південь — до регіону Одеса.
22 січня 1918 р. проголошено незалежність УНР (після початку радянсько-української війни).
З початку лютого 1918 р. у складі Одеської Радянської Республіки. (У результаті наступу Червоної гвардії).
З першої половини березня 1918 р. знову в складі УНР. (В результаті отримання УНР воєнної підтримки з боку Австро-Угорщини, після укладення нею мирного договору з Центральними державами).
Після державного перевороту 29 квітня 1918 р. у складі Української Держави.
З грудня 1918 р. знову в складі УНР. (В результаті усунення від влади гетьмана Павла Скоропадського, після поразки Центральних держав у Першій світовій війні).
З кінця березня 1919 р. — у складі Української Радянської Соціалістичної Республіки (В результаті наступу Червоної армії).
З вересня 1919 р. під владою Білого Півдня Росії.
З лютого 1920 р. знову в складі УРСР, а з утворенням Радянського Союзу 30 грудня 1922 р. — в його складі.
Пам'ятки історії Березівського району | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
|
Адміністративний устрій
Район складається з 16 територіальних громад.
Населення
Населення району, станом на 1 січня 2021 року — 106 490 осіб. З них міського населення — 29 636 (27,8 %).
Входить у десятку районів з найменшою щільністю населення серед усіх районів України. Шостий з семи районів області за кількістю населення. У 10 з 16 громад району щільність населення складає менше 20 осіб/км2, з них в одній громаді менше 10 осіб/км2. З 10 найменших за щільністю населення громад всієї області 7 відносяться до Березівського району. При цьому 5 з 10 громад з найменшою за кількістю населення серед всіх громад області теж належать до Березівського району.
Міські населені пункти | Населення (2021) | Зображення |
---|---|---|
місто Березівка | 9 527 | ![]() |
селище Ширяєве | 6 402 | ![]() |
селище Петрівка | 4 518 | |
селище Раухівка | 2 648 | |
селище Миколаївка | 2 630 | |
селище Іванівка | 2 381 | ![]() |
селище Радісне | 1 530 |
Сільського населення — 76 854 осіб (72,2 %).
Найбільші села | Населення (2001) | Зображення |
---|---|---|
с Знам'янка | 4 134 | ![]() |
с Петровірівка | 2 954 | ![]() |
с Стрюкове | 2 066 | |
с Конопляне | 1 707 | ![]() |
с Великий Буялик | 1 694 | ![]() |
с Андрієво-Іванівка | 1 692 | ![]() |
с Ісаєве | 1 513 | ![]() |
с Миколаївка | 1 423 | |
с Мар'янівка | 1 301 | ![]() |
с Новоселівка | 1 257 | ![]() |
с Розквіт | 1 050 | ![]() |
с Демидове | 1 029 | |
с Ставкове | 1 025 | ![]() |
с Скосарівка | 1 007 |
Інфраструктура
Автошляхи
Через район проходять автошляхи E95 (М05), Р55 та Р71.
Залізниця
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5rTHlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWw4bFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZbFJERWxPVGRmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJM0pVUXhKVGsySlVRd0pVSXlKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3WHpBeExtcHdaeTh5TlRCd2VDMGxSREFsT1RJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxSREFsUWpjbFJEQWxRakFsUkRBbFFrSmZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXhKVGcySlVReEpUazJKVVF4SlRrM1h5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNOeVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOHdNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Залізниця у межах району | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
|
Південно-східну частину району перетинає залізниця Одеса — Колосівка. Її було збудовано в 1914 році, електрифіковано в 1971 році.
В 1969 році було збудовано залізницю Мигаєве — Раухівка. В 1999 році ділянку від роз'їзду Ротове до станції Раухівка було демонтовано. Роз'їзд Ротове та станція Новознам'янка на цій лінії розташовані на південному заході району.
Близько 6 кілометрів межі району на його північному заході проходять краєм залізничної лісосмуги вздовж лінії Роздільна-Подільськ. На цій ділянці розташована платформа Перемога. В 1960-х — 2002 роках на території району діяли під'їзні колії від станції Затишшя.
Інше
На території району розташована недіюча військова авіабаза Буялик.
Культура
У районному центрі створено і функціонує , центри культури і дозвілля, клубні заклади, школи-мистецтв, бібліотеки.
Замки та палаци Березівського району | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
|
Освіта
За радянських часів у районі було створено , 2 професійно-технічні училища, працювало 49 загальноосвітніх шкіл і 1 музична.
Заклади освіти Березівського району | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
|
Цікаві факти
- Входить у десятку районів з найменшою щільністю населення серед усіх районів України. У 10 з 16 громад району щільність населення складає менше 20 осіб/км2, з них в одній громаді менше 10 осіб/км2. З 10 найменших за щільністю населення громад всієї області 7 відносяться до Березівського району. При цьому 5 з 10 громад з найменшою кількістю населення серед всіх громад області теж належать до Березівського району.
- Березівка — найменший райцентр області — 9,5 тис. осіб (2021). 2 найменші райцентри ліквідованих у 2020 році районів області: Іванівка — 2,38 тис. осіб (2021) та Миколаївка — 2,63 тис. осіб (2021) — увійшли до Березівського району.
- Два з трьох смт Одещини, що входять до громад центрами яких є села знаходяться у Березівському районі: селище Радісне Знам'янської сільської громади та селище Петрівка Великобуялицької сільської громади.
Примітки
- Розпорядження Президента України від 14 травня 2021 року № 487/2021-рп «Про призначення В. Лабуша головою Березівської районної державної адміністрації Одеської області»
- ГЕУ, 1989, с. 86—87.
- Марченюк Г. І. Березівський район // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Інформаційний масив щодо закріплення територіальних громад з належністю до новостворених районів [ 24 квітня 2021 у Wayback Machine.] на сайті ДПС в Одеській області [ 30 січня 2021 у Wayback Machine.]
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2021 року (PDF)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Berezivskij rajon rajon Odeskoyi oblasti v Ukrayini utvorenij 17 lipnya 2020 roku Administrativnij centr misto Berezivka Drugij za plosheyu u Odeskij oblasti pislya Podilskogo rajonu ta shostij z semi rajoniv oblasti za kilkistyu naselennya Maye najnizhchu v oblasti shilnist naselennya Berezivskij rajonadministrativno teritorialna odinicyaGerb PraporOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Odeska oblastKod KATOTTG UA51020000000097683Utvorenij 17 lipnya 2020 rokuNaselennya 104 969 01 01 2022 Plosha 5551 6 km Gustota 19 1 osib km Oblikova kartka Berezivskij rajonNaseleni punkti ta radiRajonnij centr m BerezivkaMiski radi 1Selishni radi 4Silski radi 11Gromadi 16Mista 1Sela 219Selisha 6Mapa rajonuRajonna vladaGolova RDA Labush Vitalij VasilovichVebstorinka https berezivka rda odessa gov ua MapaBerezivskij rajon u VikishovishiCya stattya pro suchasnij Berezivskij rajon Pro kolishnij rajon div Berezivskij rajon 1923 2020 GeografiyaMihajlopilskij yar Berezivskij rajon roztashovanij v pivnichno shidnij chastini Odeskoyi oblasti Relyef teritoriyi rajonu v cilomu yavlyav soboyu pidvishenu hvilyastu rivninu Prichornomorskogo podolu Rajon buv roztashovanij u mezhah pivnichno shidni okolici v mezhah Teritoriya rajonu lezhala na Prichornomorskij nizovini ce ploskohvilyasta i serednohvilyasta lesova rivnina z absolyutnimi visotami 100 150 m rozchlenovana shirokimi dolinami na pivdennomu shodi stepovi blyudcya U rajoni silno rozvinuti erozijni procesi balki ta yari Rajon mezhuye z Odeskim Podilskim i Rozdilnyanskim rajonami Odeskoyi oblasti a takozh z Voznesenskim Mikolayivskim i Pervomajskim rajonami Mikolayivskoyi oblasti Podilskij rajon Pervomajskij rajon Mikolayivska oblast Voznesenskij rajonRozdilnyanskij rajon Voznesenskij rajonRozdilnyanskij rajon Odeskij rajon Mikolayivskij rajon Mikolayivska oblast Korisni kopalini vapnyaki glina kvarciti pisok Klimat pomirno kontinentalnij Peresichna temperatura sichnya 4 C lipnya 22 C Period z temperaturoyu ponad 10 C stanovit 178 dniv Serednya norma atmosfernih opadiv 410 mm na rik Maksimum pripadaye na teplij period roku Snigovij pokriv nestijkij Rajon lezhit u mezhah posushlivoyi duzhe teployi agroklimatichnoyi zoni Kayirska zatoka Tiligulskogo limanu Rajon omivayetsya Tiligulskim ta Hadzhibejskim limanami Za povernennya rivnya Kuyalnickogo limanu vin bi dosyag teritoriyi rajonu starim beregom jogo verhiv ya prohodit chastina mezhi rajonu U centralnij chastini rajonu protikaye richka Velikij Kuyalnik z pritokami Suha Zhurivka Silivka Koshkova sho vpadaye do Kuyalnickogo limanu u centralnij chastini richka Malij Kuyalnik z pritokoyu Serednij Kuyalnik sho vpadayut v Hadzhibejskij liman u zahidnij richka Tiligul z pritokami Zhuravka Slipuha Tartakaj vpadaye do Tiligulskogo limanu Takozh rajonom protikayut richki Chichikliya z pritokoyu Stovbova Balaj Carega Perevazhna bilshist richok peresihayut vlitku Uzdovzh rusel cih richok v osnovnomu i roztashovani sela rajonu yaki mayut vityagnutu konfiguraciyu neorganizovanu zabudovu u ryadi vipadkiv z odniyeyu vuliceyu sho zabudovana z odniyeyi abo dvoh storin Dlya miscevih potreb bulo sporudzheno bagato stavkiv probureno 250 artezianskih sverdlovin Z gruntiv najbilsh poshireni chornozemi zvichajni seredno ta malogumusni luchno chornozemni ta dernovi ogleyeni glinisto pishani grunti dolina Tiligulu Na teritoriyi rajonu bagato prirodnih lisiv i shtuchnih lisovih nasadzhen Sered derevnih porid perevazhayut bila akaciya dub sosna gorih v yaz gledichiya Prirodozapovidnij fond U rajoni zadlya zberezhennya prirodnih landshaftiv ta okremih ob yektiv prirodi stvoreni Tiligulskij regionalnij landshaftnij park Zavodivskij landshaftnij zakaznik miscevogo znachennya Kayirivskij landshaftnij zakaznik Kosa Strilka ornitologichnij zakaznik zagalnoderzhavnogo znachennya Landshaftnij zakaznik Verhnij lis bilya sela Severinivki Osinivskij landshaftnij zakaznik Petrivskij zagalnozoologichnij zakaznik Chogodarivskij zakaznik Novopavlivskij zakaznik NovomikolayivskijPrirodozapovidnij fond Berezivskogo rajonuZavodivskij landshaftnij zakaznikZavodivskij landshaftnij zakaznik Kayirivskij landshaftnij zakaznikKayirivskij landshaftnij zakaznik Ptahi u zakazniku Kosa StrilkaPtahi u zakazniku Kosa Strilka Girlo richki Balaj Tiligulskij landshaftnij parkGirlo richki Balaj Tiligulskij landshaftnij park Landshaftnij zakaznik Verhnij lis Landshaftnij zakaznik Verhnij lis Chogodarivskij zakaznikChogodarivskij zakaznik Osinivskij landshaftnij zakaznikOsinivskij landshaftnij zakaznik Petrivskij zagalnozoologichnij zakaznikPetrivskij zagalnozoologichnij zakaznik Mihajlopilskij yarMihajlopilskij yar Takozh v rajoni isnuyut botanichni pam yatki prirodi trohsotrichna Grusha Adamivska i Mihajlopilskij yar a takozh Park pam yatka sadovo parkovogo mistectva Mar yin gaj IstoriyaRajon stvoreno vidpovidno do postanovi Verhovnoyi Radi Ukrayini 807 IX vid 17 lipnya 2020 roku Do jogo skladu uvijshli Berezivska miska Ivanivska Mikolayivska Rauhivska Shiryayivska selishni Andriyevo Ivanivska Velikobuyalicka Znam yanska Konoplyanska Kurisovska Novokalchevska Petrovirivska Rozkvitivska Staromayakivska Stryukivska Chogodarivska silski teritorialni gromadi Ranishe teritoriya rajonu vhodila do skladu Berezivskogo 1923 2020 Ivanivskogo Mikolayivskogo Shiryayivskogo okrim silrad sho uvijshli do skladu Cebrikivskoyi ta Dolinskoyi gromad sho nalezhat do inshih rajoniv ta chastkovo Velikomihajlivskogo rajonu silradi sho uvijshli do Znam yanskoyi gromadi Peredistoriya zemel rajonu Pokinutij cvintar sela Stara Vandalinivka teper chastina s Chernyahivske Imperske minule Do 1791 roku teritoriya suchasnogo rajonu nalezhala do Hanskoyi Ukrayini Yedisanu sho bula pidkontrolnoyu Osmanskij imperiyi Za umovami Yasskogo mirnogo dogovoru bula priyednana do Rosijskoyi imperiyi Teritoriya nalezhala do Ananyivskogo Odeskogo ta Tiraspolskogo povitiv Hersonskoyi guberniyi Ukrayinska revolyuciya Pislya Lyutnevoyi revolyuciyi u skladi Rosijskoyi Respubliki progoloshena 14 veresnya 1917 Z listopada 1917 r u skladi Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki Progoloshena 7 listopada 1917 roku pislya bilshovickogo zhovtnevogo perevorotu yak avtonomna respublika u skladi Rosijskoyi respubliki Za UNR perevazhna bilshist rajonu vhodila do regionu Podnistrov ya Krajnij shid do regionu Pomor ya Krajnij pivden do regionu Odesa 22 sichnya 1918 r progolosheno nezalezhnist UNR pislya pochatku radyansko ukrayinskoyi vijni Z pochatku lyutogo 1918 r u skladi Odeskoyi Radyanskoyi Respubliki U rezultati nastupu Chervonoyi gvardiyi Z pershoyi polovini bereznya 1918 r znovu v skladi UNR V rezultati otrimannya UNR voyennoyi pidtrimki z boku Avstro Ugorshini pislya ukladennya neyu mirnogo dogovoru z Centralnimi derzhavami Pislya derzhavnogo perevorotu 29 kvitnya 1918 r u skladi Ukrayinskoyi Derzhavi Z grudnya 1918 r znovu v skladi UNR V rezultati usunennya vid vladi getmana Pavla Skoropadskogo pislya porazki Centralnih derzhav u Pershij svitovij vijni Z kincya bereznya 1919 r u skladi Ukrayinskoyi Radyanskoyi Socialistichnoyi Respubliki V rezultati nastupu Chervonoyi armiyi Z veresnya 1919 r pid vladoyu Bilogo Pivdnya Rosiyi Z lyutogo 1920 r znovu v skladi URSR a z utvorennyam Radyanskogo Soyuzu 30 grudnya 1922 r v jogo skladi Pam yatki istoriyi Berezivskogo rajonuStara administrativna budivlya v seli Severinivka teper ambulatoriya Stara administrativna budivlya v seli Severinivka teper ambulatoriya Kam yanij vitryak v seli AdamivkaKam yanij vitryak v seli Adamivka Ruyini Cerkva Svyatih Petra i Pavla i Grobivcya Rauhiv v seli ZavodivkaRuyini Cerkva Svyatih Petra i Pavla i Grobivcya Rauhiv v seli Zavodivka Ruyini Kostelu Svyatogo Severina v seli SeverinivkaRuyini Kostelu Svyatogo Severina v seli Severinivka Svyato Ioanno Bogoslovska cerkva v seli SeverinivkaSvyato Ioanno Bogoslovska cerkva v seli Severinivka Kozackij cvintar u pokinutomu seli Stara Vandalinivka bilya sela Chernyahivske Kozackij cvintar u pokinutomu seli Stara Vandalinivka bilya sela Chernyahivske Kozackij cvintar v seli SeverinivkaKozackij cvintar v seli Severinivka Administrativnij ustrijRajon skladayetsya z 16 teritorialnih gromad Nazva gromadi Administrativnij centr ZobrazhennyaBerezivska miska gromada m BerezivkaIvanivska selishna gromada selishe IvanivkaMikolayivska selishna gromada selishe MikolayivkaRauhivska selishna gromada selishe RauhivkaShiryayivska selishna gromada selishe ShiryayeveAndriyevo Ivanivska silska gromada s Andriyevo IvanivkaVelikobuyalicka silska gromada s Velikij BuyalikZnam yanska silska gromada s Znam yankaKonoplyanska silska gromada s KonoplyaneKurisovska silska gromada s KurisoveNovokalchevska silska gromada s NovokalchevePetrovirivska silska gromada s PetrovirivkaRozkvitivska silska gromada s RozkvitStaromayakivska silska gromada s Stari MayakiStryukivska silska gromada s StryukoveChogodarivska silska gromada s ChogodarivkaNaselennyaNaselennya rajonu stanom na 1 sichnya 2021 roku 106 490 osib Z nih miskogo naselennya 29 636 27 8 Vhodit u desyatku rajoniv z najmenshoyu shilnistyu naselennya sered usih rajoniv Ukrayini Shostij z semi rajoniv oblasti za kilkistyu naselennya U 10 z 16 gromad rajonu shilnist naselennya skladaye menshe 20 osib km2 z nih v odnij gromadi menshe 10 osib km2 Z 10 najmenshih za shilnistyu naselennya gromad vsiyeyi oblasti 7 vidnosyatsya do Berezivskogo rajonu Pri comu 5 z 10 gromad z najmenshoyu za kilkistyu naselennya sered vsih gromad oblasti tezh nalezhat do Berezivskogo rajonu Miski naseleni punkti Naselennya 2021 Zobrazhennyamisto Berezivka 9 527selishe Shiryayeve 6 402selishe Petrivka 4 518selishe Rauhivka 2 648selishe Mikolayivka 2 630selishe Ivanivka 2 381selishe Radisne 1 530 Silskogo naselennya 76 854 osib 72 2 Najbilshi sela Naselennya 2001 Zobrazhennyas Znam yanka 4 134s Petrovirivka 2 954s Stryukove 2 066s Konoplyane 1 707s Velikij Buyalik 1 694s Andriyevo Ivanivka 1 692s Isayeve 1 513s Mikolayivka 1 423s Mar yanivka 1 301s Novoselivka 1 257s Rozkvit 1 050s Demidove 1 029s Stavkove 1 025s Skosarivka 1 007InfrastrukturaAvtoshlyahi Cherez rajon prohodyat avtoshlyahi E95 M05 R55 ta R71 Zaliznicya Stanciya BerezivkaZaliznicya u mezhah rajonuLegenda Kolosivka Mikolayivska oblastOdeska oblast1198 4 im I S Shevernyayeva1202 3 Kalagleya1208 4 BerezivkaT 1623r TiligulT 16151214 1214 km1218 4 Viktorivka1224 kmT 16151225 6 Rauhivka1231 8 Zarichanskij1236 5 Marinove1239 2 Radialka1240 5 1242 kmr Balaj1245 5 Serbka1248 6 1249 km1253 1 Kubanka1259 1 BuyalikT 1617Berezivskij rajonOdeskij rajon Odesa Golovna Pivdenno shidnu chastinu rajonu peretinaye zaliznicya Odesa Kolosivka Yiyi bulo zbudovano v 1914 roci elektrifikovano v 1971 roci V 1969 roci bulo zbudovano zaliznicyu Migayeve Rauhivka V 1999 roci dilyanku vid roz yizdu Rotove do stanciyi Rauhivka bulo demontovano Roz yizd Rotove ta stanciya Novoznam yanka na cij liniyi roztashovani na pivdennomu zahodi rajonu Blizko 6 kilometriv mezhi rajonu na jogo pivnichnomu zahodi prohodyat krayem zaliznichnoyi lisosmugi vzdovzh liniyi Rozdilna Podilsk Na cij dilyanci roztashovana platforma Peremoga V 1960 h 2002 rokah na teritoriyi rajonu diyali pid yizni koliyi vid stanciyi Zatishshya Inshe Na teritoriyi rajonu roztashovana nediyucha vijskova aviabaza Buyalik KulturaU rajonnomu centri stvoreno i funkcionuye centri kulturi i dozvillya klubni zakladi shkoli mistectv biblioteki Zamki ta palaci Berezivskogo rajonuPalac Sadiba Kurisiv v seli KurisovePalac Sadiba Kurisiv v seli Kurisove Palac Kurisiv v seli IsayevePalac Kurisiv v seli Isayeve Sadiba Yukovskogo v seli MihajlopilSadiba Yukovskogo v seli Mihajlopil Sadiba Gizhickih v seli RyasnopilSadiba Gizhickih v seli Ryasnopil Brama zamku Rauhiv v seli ZavodivkaBrama zamku Rauhiv v seli Zavodivka Sadiba Poplavskih v PetrovirivciSadiba Poplavskih v Petrovirivci Div takozh Osvita Za radyanskih chasiv u rajoni bulo stvoreno 2 profesijno tehnichni uchilisha pracyuvalo 49 zagalnoosvitnih shkil i 1 muzichna Zakladi osviti Berezivskogo rajonuShkola v IvanivciShkola v Ivanivci Shkola v KayirahShkola v Kayirah Sportivnij majdanchik bilya shkoli v MihajlopoliSportivnij majdanchik bilya shkoli v Mihajlopoli Na uroci vNa uroci v Shkola u VinogradnomuShkola u Vinogradnomu Shkola v OleksiyivkaShkola v Oleksiyivka Shkola u SeverinivkaShkola u Severinivka Cikavi faktiVhodit u desyatku rajoniv z najmenshoyu shilnistyu naselennya sered usih rajoniv Ukrayini U 10 z 16 gromad rajonu shilnist naselennya skladaye menshe 20 osib km2 z nih v odnij gromadi menshe 10 osib km2 Z 10 najmenshih za shilnistyu naselennya gromad vsiyeyi oblasti 7 vidnosyatsya do Berezivskogo rajonu Pri comu 5 z 10 gromad z najmenshoyu kilkistyu naselennya sered vsih gromad oblasti tezh nalezhat do Berezivskogo rajonu Berezivka najmenshij rajcentr oblasti 9 5 tis osib 2021 2 najmenshi rajcentri likvidovanih u 2020 roci rajoniv oblasti Ivanivka 2 38 tis osib 2021 ta Mikolayivka 2 63 tis osib 2021 uvijshli do Berezivskogo rajonu Dva z troh smt Odeshini sho vhodyat do gromad centrami yakih ye sela znahodyatsya u Berezivskomu rajoni selishe Radisne Znam yanskoyi silskoyi gromadi ta selishe Petrivka Velikobuyalickoyi silskoyi gromadi PrimitkiBerezivskij rajon u sestrinskih VikiproyektahPortal Odeshina Informaciya u Vikidanih Oznachennya u Vikislovniku Temi u Vikidzherelah Proyekt Odeshina Berezivskij rajon u Vikishovishi Rozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 14 travnya 2021 roku 487 2021 rp Pro priznachennya V Labusha golovoyu Berezivskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Odeskoyi oblasti GEU 1989 s 86 87 Marchenyuk G I Berezivskij rajon Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Informacijnij masiv shodo zakriplennya teritorialnih gromad z nalezhnistyu do novostvorenih rajoniv 24 kvitnya 2021 u Wayback Machine na sajti DPS v Odeskij oblasti 30 sichnya 2021 u Wayback Machine Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2021 roku PDF