Берéгове (угор. Beregszász, словац. Berehovo, нім. Bergsaß) — місто на заході України, в Закарпатській області. Центр Берегівської міської громади та Берегівського району.
Берегове | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Область | Закарпатська область | ||||||||
Район | Берегівський район | ||||||||
Громада | Берегівська громада | ||||||||
Код КОАТУУ: | 2110200000 | ||||||||
Код КАТОТТГ: | UA21020030010083215 | ||||||||
Засноване | — | ||||||||
Перша згадка | 1063 (961 рік) | ||||||||
Населення | ▼ 23 325 (01.01.2022) | ||||||||
Площа | 19 км² | ||||||||
Густота населення | 1265 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 90200-90209 | ||||||||
Телефонний код | +380-3141 | ||||||||
Координати | H G O | ||||||||
Висота над рівнем моря | 115 м | ||||||||
Водойма | річка Верке | ||||||||
Назва мешканців | бе́регівець бе́регівка бе́регівці | ||||||||
Міста-побратими | |||||||||
День міста | Останні вихідні травня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Берегове | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- фізична | 55 км | ||||||||
- залізницею | 70 км | ||||||||
- автошляхами | 85 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- фізична | 625 км | ||||||||
- залізницею | 850 км | ||||||||
- автошляхами | 759 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | вул. Б.Хмельницького, 7 | ||||||||
Вебсторінка | Берегівська міська рада | ||||||||
Міський голова | |||||||||
|
Географія
Берегове розташоване в межах Закарпатської низовини біля підніжжя острівних вулканічних гір, при західних відрогах Берегівського низькогір'я, над річкою Верке[], у долині річки Тиса, за 70 км на південний схід від Ужгорода, близько 5 км від перетину кордону з Угорщиною Лужанка-Берегшурань. Берегове славиться своїми виноробськими традиціями. В околицях міста розвідані термальні й мінеральні води, що сприяють одужанню серцево-судинної системи та лікують хвороби шкіри.
Площа міста — 0,01 тис. км². Містом проходить низка важливих автошляхів, серед них E58 та E81.
Клімат
Берегове має морський клімат (Кеппен: Cfb) з невеликими добовими та річними амплітудами температури повітря, високою відносною вологістю, прохолодним літом та м'якою зимою.
Середньорічна температура становить +9,8 °C. Найпрохолодніший місяць січень, зі середньою температурою -2,4 °С, найтепліший місяць липень, з середньою температурою +20.1 °C.
Опадів більше випадає у червні, у середньому 86 мм, найменше у лютому — 38 мм опадів. У рік випадає близько 666 мм опадів.
Клімат Берегового | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Середній максимум, °C | 0,9 | 3,4 | 9,4 | 16,2 | 21,4 | 24,2 | 26 | 25,6 | 21,5 | 15,7 | 8,3 | 3,1 | 14,6 |
Середня температура, °C | −2,4 | −0,2 | 4,7 | 10,7 | 15,6 | 18,5 | 20,1 | 19,7 | 15,8 | 10,4 | 4,9 | 0,3 | 9,8 |
Середній мінімум, °C | −5,7 | −3,7 | 0,1 | 5,2 | 9,8 | 12,9 | 14,3 | 13,8 | 10,2 | 5,2 | 1,5 | −2,4 | 5,1 |
Норма опадів, мм | 45 | 38 | 39 | 46 | 69 | 86 | 74 | 68 | 48 | 44 | 51 | 58 | 666 |
Джерело: [1] |
Історія
На території міста виявлено залишки пізньопалеолітичної стоянки (понад 12 тис. років тому), поселення епохи неоліту (4–5 тисячоліття до н. е.), доби пізньої бронзи (кінець 2 тисячоліття до н. е.), часу Великого переселення народів, а також поселення слов'ян X—XI століть.
Місто засноване в 1063 році угорським принцом Лампертом, молодшим сином угорського короля Бели I, який побудував тут свій палац. Наприкінці XI століття місто називалося Лампертхаза (Lamperthaza), пізніше Лампертсас. Інколи заснування міста датують 1247 роком.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDBKbGNtVm5jM29sUXpNbFFURnplbDh0WDBKbGNtVm9iM1psTGw5SGNtVmhkRjlUZVc1aFoyOW5kV1ZmTFRBeExtcHdaeTh5TXpCd2VDMUNaWEpsWjNONkpVTXpKVUV4YzNwZkxWOUNaWEpsYUc5MlpTNWZSM0psWVhSZlUzbHVZV2R2WjNWbFh5MHdNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRtTHpFeUpVUXdKVUl4SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZMbXB3Wnk4eU16QndlQzB4TWlWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
1241 року місто було сильно зруйноване військами хана Батия, що змусило угорського короля Белу IV переселити сюди нових поселенців і надати їм низку привілеїв. 1247 року для відбудови міста й заселення території король Бела IV запросив німецьких переселенців із Саксонії. На честь «сасів» (саксонців) місто почало називатися Лампертсас. Мешканці міста отримали право вільного пересування, користування лісом, від 1247 року — право вільної торгівлі.
З 1271 року місто стало центром комітату Береґ.
У XIII—XIV століттях місто стало значним торговим центром із правом проведення ярмарків. 1342 року отримало статус королівського міста, за іншими даними — того року місто отримало Магдебурзьке право. Від середини XV століття набуває розвитку ремісництво.
1396 року угорський король Жігмонд подарував Березький комітат з центром у Лампертсасі подільському князеві Федору Корятовичу.
З XIV—XV століть відомий історичний герб Берегового: на блакитному тлі — золотий лев, над яким — півмісяць та шестикутна зірка (у XIX столітті лев у гербі виступав без побічних фігур). Зображення лева, імовірно, пов'язане з перебуванням міста під владою галицького князя Лева Даниловича у другій половині XIII століття.
У грамоті 1499 року вперше згадується назва Берегсас (Beregszász).
1566 року місто зруйнували татари, 17 червня 1657 його спалили польські війська під проводом князя Любомирського (помста місцевому князю Дьєрдю (Юрію) II Ракоці, союзнику Богдана Хмельницького), 1686 року — війська Габсбургів.
Наприкінці XVII століття місто входить до складу Австрії. Мешканці міста брали участь в угорському повстанні 1703—1711 років під проводом князя Ференца II Ракоці проти Габсбургів. 22 травня 1703 року на торговій площі Берегового оголосив повстання проти Габсбургів. Після придушення повстання Карл VI Габсбург забрав місто разом із маєтками в роду Ракоці та передав його (1728) роду Шенборнів (нім. Schönborn).
У 1824 році Берегове отримало право проведення ярмарків 12 разів на рік. Із скасуванням кріпацтва починався промисловий розвиток міста. З'явилися підприємства, відкривалися банки, ощадна каса, кредитні установи.
27 квітня 1919 року місто окупували чехословацькі та румунські війська. Наприкінці 1919 року за Сен-Жерменським мирним договором ввійшло до складу Чехословаччини.
У часи входження до складу Чехословаччини місто було осередком українського культурного життя на південному Закарпатті. У 1930-ті роки в місті діяла українська гімназія, було розвиненим виноробство та виготовлення керамічних виробів.
Від 4 листопада 1938 року перебувало під владою Угорщини. 26 жовтня 1944 року місто зайняла Червона армія. За договором між СРСР і Чехословаччиною від 29 червня 1945 року Берегове у складі Закарпатської України увійшло до складу УРСР. 1946 року отримало статус міста. У 1946—1953 роках було центром округи, від 1953 року — центр Берегівського району.
17 травня 2001 року Берегове отримало статус міста обласного значення.
29 грудня 2016 року єпископ Ужгородський і Закарпатський Варсонофій в Береговому освятив Свято-Троїцький храм УПЦ КП.
Присілки
Буча — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з містом Береговим рішенням облвиконкому Закарпатської області № 501 від 25.09.1957
Буча фігурувала на давніх картах і в старовинних документах під такими назвами, як Bucsu, Bulcsu, Nagybucsu. Перші документальні згадки про село датуються 1321 роком, тоді це було два окремі поселення — Булчу та Нодьбулчу. У виданому кілька років тому «Географічному словнику Угорщини. Опис населених пунктів Закарпаття середини ХІХ ст.» (витяг з великої роботи угорського статистика Елека Фийнеша, який в 1851 році опублікував збірку з коротким описом всіх міст та сіл тодішньої Угорщини) Бучі приділено кілька рядків: «угорсько-словацьке село в комітаті Берег. Найближча пошта за ? години в Берегові. Жителі: 68 римо-католиків, 15 греко-католиків, 157 реформатів, 4 євреї. Є реформатська церква. Землі села рівнинні й родючі. Землевласники: Погань, Койді та ін.»
Буча й сьогодні залишається цікавим в історико-архітектурному аспекті місцем. У «склад Бучі» входить кілька міських вулиць, в тому числі й власне вулиця Буча. Почати екскурсію краще з оглядин акуратного та доглянутого двоповерхового будинку по вулиці Хмельницького (це історична околиця тодішнього села), в якому корінні берегівчани ще впізнають колишній наркодиспансер, про який колись і казали — «лікуватися на Бучі» (в сенсі, примусово, від важкого алкоголізму). Через те, що пацієнтами там були люди, котрі допилися до серйозних розладів психіки, будівлю прозвали «дурним будинком» або «палацом божевільних», а згодом ласа до страшних історій людська фантазія ще й поселила туди привид. Втім, щодо палацу, то це не перебільшення. Споруду звели на території колишнього маєтку князів Ракоці, який, як і більшість земель сучасного Закарпаття, після поразки національно-визвольної боротьби угорців проти Габсбургів (1703—1711 рр.), був переданий у володіння графа Шенборна. У другій половині XVIII століття ним була зведена садиба для управителя маєтком у селі Буча. Його основою стала винокурня (тобто, палинчарня). Через багато років практично на цьому ж місці розташували Берегівський консервний завод. Після входження Закарпаття до складу УРСР у колишній садибі розмістили вищезгаданий психіатрично-наркологічний диспансер із недоброю славою. Наприкінці 90-х заклад виселився із будинку, який на той час сильно занепав. Комплекс споруд передали Управлінню Закарпатської реформатської церкви (УЗРЦ), яка залучила до відновлювальних робіт кошти з Угорщини. В одній з будівель розмістився невеличкий Будинок пристарілих, а в центральній — архів та музей УЗРЦ. Після якісного ремонту в колишній садибі почалося нове життя. Навіть зазнавши численних перебудов, вона зберегла основні риси типового невеликого угорського палацу, зокрема, два аркові входи, товсті стіни та хрещаті зводи під стелями.
В розпорядженні архіву є неоціненні для дослідників історії документи — церковні записи, метрики, документи, найстаріші з яких датовані XVII століттям. В експонатах музею фотовиставка зі 109 реформатськими храмами Закарпаття (які заплановано представити ще й у вигляді дерев'яних моделей у дворі садиби), а також дзвони, старовинні церковні піаніно, чимала колекція ритуального посуду та рушників для обрядів, старовинні книги, елементи церковного оздоблення та предмети селянського побуту ХІХ та першої половини XX століть. На жаль, на даний час музей для відвідувачів не відкривають. Поруч з палацом, на місці висохлого рибника, угорські меценати планують збудувати християнський медичний центр.
Від палацу-музею, минувши консервний завод, звертаємо у бокову вулицю і беремо курс на церкви. Три невеликих і доволі старих храми — є серцем Бучі. Один храм — реформатський, збудований на початку ХІХ ст. Другий храм є римо-католицьким, дата побудови — 1900 рік, ще один належить греко-католицькій громаді. Поруч зведений меморіальний пам'ятник на честь місцевих мешканців, що загинули під час сталінської репресивної депортації угорських чоловіків наприкінці 1944 — початку 1945 років.
Цікаво: легенда про дерев'яний храм, що начебто стояв на острівці посеред Верке на околиці Бучі, і пішов під землю в одну ніч. Натомість річка-канал Верке тут перекривається шлюзом, відтак, в колишньому селі є гарна заплава, яка була б окрасою району, якби багатостраждала водна артерія нарешті була очищена.
Чепівка (Чопівка)
Чепівка — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Обєднане з містом Берегове рішенням облвиконкому Закарпатської області № 291 від 16.06.1958
Життя місцевого населення століттями було пов'язане із королівськими лісами, в яких люди працювали і які зобов'язані були охороняти.
Назви села часто мінялися. Так, в першому відомому нам документі, папському реєстрі 1332 року воно фігурує як Ордов (Ordow), в папері 1347 року — Ордо (Ordo), 1480 року — Заазордо (Zaazardo), 1550 — Ардо (Ardo). Значну частину ХІХ століття село зветься Берегсасвейг (Beregszaszveg). В 1851-му році у видатній статистичній праці Елека Фейнеша «Географічний словник Угорщини» Берегсасвейгу присвячено кілька рядків: «Угорське село в комітаті Берег на віддалі 1\4 години від Берегсасу. Жителі: 1157 римо-католиків, 386 реформатів, 23 євреї. Є католицька каплиця, реформатська матірна церква. Землі села схожі на берегсаські, тобто родючі. Землевласники: барон Перені, граф Баркоці та декілька інших»
Втім, у 1887 році село вже фігурує в документах як Вейгардо (Vegardo), а з 1913 року — Берегардо (Beregardo). Давня історія села, яка почалася з маєтку угорської королеви Ержибет, згодом не одне століття була тісно пов'язана з родиною Перені. Найбільший слід залишив угорський національний герой Жигмонд Перені (1783—1849 рр.), котрий народився тут у родовій садибі. Наше видання неодноразово зверталося до теми плачевного стану цієї історичної будівлі XVIII століття.
В іншій частині колишнього села, на схилі однойменної гори Ардо є ще й зовсім невеличкий, але стильний та вишуканий мисливський палац Перені (котрий, скоріш за все, належав онуку та тезці славетного барона, Жігмонду Перені (1870—1946 рр.)).
На цьому видатні пам'ятки Берегардо не закінчуються. Головну з них — білий реформатський храм — видно й з дороги на Мукачево, але, щоб краще його роздивитись, треба звернути з головної вулиці на бокову Петефі й трохи проїхати. Тут стоїть збудована в готичному стилі церква XIV століття, яка в епоху реформації стала реформатським храмом. Зазнала реконструкції в 1779 році, 1924-го була перебудована її чотириярусна вежа, перший готичний ярус при цьому залишився автентичним. В радянський час, в 1973 році, в церкві влаштували музей атеїзму (автор у дитинстві, в компанії однокласників, навіть побував там), в часи української незалежності храм повернули вірянам. Під час нещодавньої реставрації фрагмент кам'яної кладки церковної стіни залишили нештукатуреним, для того, аби можна було уявити собі первинний вигляд храму. Церква в Чопівці постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2001 р. N 1761 віднесена до Пам'яток архітектури національного значення.
З протилежного боку, при початку підйому на гору Ардо, розкинувся місцевий цвинтар, до речі, значно краще доглянутий, аніж центральне міське кладовище, із нещодавно побудованим ритуальним будинком. Тут чимало старовинних могил і навіть склепів, і головне — старовинна католицька каплиця, побудована в 1776 році на честь святого Імре.
Особливе місце в житті колишнього села має сама гора Ардо, яка є цінним природним об'єктом. На її верхівці рішенням Закарпатського облвиконкому № 1143 від 08.07.2010 р. утворений ботанічний заказник місцевого значення «Ардов», площею 25 га. Цей заказник створений з метою охорони рідкісного для України реліктового виду — липи сріблястої, а також віднесених до Червоної книги України дерева берека, метеликів подалірій та махаон, мідянки. На території заказника визначений цілий перелік інших рідкісних видів комах та плазунів.
Населення
Населення міста Берегове, станом на 1 січня 2019 року, налічувало — 23,732 особи.
За переписом населення України 2001 року населення в межах підпорядкування Берегівської міськради становило 26 554 особи, зокрема 26 050 міського — в місті Берегові і 504 сільських мешканців Затишного. В етнічному складі населення переважають угорці (48,1 %) та українці (38,9 %).
Станом на 1 січня 2007 року чисельність населення міста Берегове становило 24,985 осіб, тобто 2,1 % від загальної чисельності населення області. Щільність населення на 1 км² — 0,8 тис. осіб. Народжуваність (на 1000 жителів) — 9,6 осіб. Смертність (на 1000 жителів) — 14,5 осіб. Природне скорочення населення — 125 осіб. Середній вік населення міста станом на 1 січня 2007 року склав 35,5 років, із них чоловіків — 34,0 років, жінок — 36,7 років.
Працездатне населення міста становить 50 %.
Динаміка населення міста:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmNUQnVhRGhvZW5scWIzSTFjR3QxYzJseFkyOTBkWE15YmpSak0yTjZOaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Етномовний склад
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJrTDBKbGNtVm9iM1p2WHlVeU9FSmxjbVZuYzNwaGMzb2xNamxmUjNKbFlYUmZjM2x1WVdkdlozVmxMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFDWlhKbGFHOTJiMThsTWpoQ1pYSmxaM042WVhONkpUSTVYMGR5WldGMFgzTjVibUZuYjJkMVpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У 1910 році в Береговому мешкало 12 933 людей, із них 12 432 угорськомовних (96,1 %), 221 українськомовних (1,7 %), 140 німецькомовних (0,1 %). За релігійним складом населення Берегового у 1910 році поділялося на кальвіністів (33,6 %), юдеїв (30,2 %), 21,2 % римо-католиків та греко-католиків (близько 15 %). До кальвіністів та римо-католиків належали угорці та німці, до юдеїв — євреї, до греко-католиків — українці.
У 1830 році у місті жило 300 євреїв, у 1880 — 1795, у 1921 — 4592, у 1941 — 5865
У 1930 році у Берегові проживало 19 000 осіб, з них 9 190 угорців (48,4 %) та 3 000 українців.
За переписом 1959 р., серед 25 730 жителів Берегового було угорців (разом з циганами) 56 %, українців 26,5 %, росіян 7,8 %, євреїв 3,9 %, поляків і білорусів по 0,4 %
Національний склад Берегового за результатами переписів населення 1989 та 2001 рр.
Національність | Населення-2001, тис. осіб | Населення, % | 2001 рік у % до 1989 | |
---|---|---|---|---|
2001 | 1989 | |||
угорці | 12,8 | 48,1 | 50,8 | 84,5 |
українці | 10,3 | 38,9 | 36,2 | 95,8 |
цигани | 1,7 | 6,4 | 3,2 | 176,4 |
росіяни | 1,5 | 5,4 | 7,5 | 65,1 |
Рідна мова населення Берегового за переписом 2001 року:
Мова | Кількість носіїв | Частка населення |
---|---|---|
угорська | 14,94 тис. | 55,9 % |
українська | 9,97 тис. | 37,3 % |
російська | 1,71 тис. | 6,4 % |
Національність | Частка | Мова |
---|---|---|
угорці | 48,1 % | 55,9 % |
українці | 38,9 % | 37,3 % |
цигани | 6,4 % | 0,04 % |
росіяни | 5,4 % | 6,4 % |
Економіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkxTHlWRU1DVkJNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNReVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1JDVkVNU1U1Tmw4bFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJEQWxRamhmSlVRd0pVSXhKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsUVRJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWmZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJNFh5VkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0THlWRU1DVTVNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFUZ2xSREFsUWpBbFJERWxPRElsUkRBbFFrVmZKVVF3SlVFM0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSTNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVEVsUkRFbE9ETWxSREFsUWpRbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREFsUWtJbFJERWxPRVpmSlVRd0pVRTRKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZYeVZFTUNWQk55VkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Економіка міста представлена такими галузями матеріального виробництва як промисловість, будівництво, транспорт, , матеріально-технічне постачання, житлово-комунальне господарство, а також нематеріальною сферою: побутове обслуговування населення, охорона здоров'я, фізкультура, соціальне забезпечення тощо.
У Єдиному Державному реєстрі підприємств міста Берегове станом на 2006 рік налічувалося 770 одиниць, що на 39 одиниць більше 2005 року. Статус юридичних осіб мали 95 % від загальної кількості суб'єктів. Переважну частину становили підприємства приватної власності (62,3 %).
Основу промислового виробництва в місті становить обробна промисловість — 100 %. В обробній промисловості виділяється харчова промисловість — 77 %, деревообробна промисловість — 10 %, машинобудування — 8 %, легка промисловість — 4 % та поліграфія — 1 %:
Обсяг реалізованої продукції харчової промисловості за 2006 рік в чинних цінах становив 231508,3 тис. грн. Частка зайнятого працездатного населення в харчовій промисловості була найбільшою і становила 28,9 % від загальної кількості робітників у промисловості.
Значні підприємства Берегового:
- ТОВ «Нумінатор»
- СП «Айсберг»
- СП «Котнар»
- ЗАТ «Берегів. радіозавод»
- ЗАТ «Укрпроджест — Берегівська швейна ф-ка»
- радгосп-завод «Берегівський»
Інфраструктура
У місті діє центральна районна лікарня, поліклініка, обласна психіатрична лікарня, декілька готелів. Наявна залізнична станція. Розвинене таксі, автобусне сполучення з Ужгородом та Мукачевом.
Спорт
У місті діє футбольний клуб, працює дитячо-юнацька спортивна школа, наявний стадіон. Фізкультурно-оздоровча та спортивно-масова робота проводиться в межах Навчально-спортивної бази «Закарпаття», ТОВ «Мустанг» по кінському спорту.
Освіта
У місті діють 9 загальноосвітніх шкіл, школа-інтернат, медичне училище, ПТУ, музична школа, Закарпатський угорський педагогічний інститут імені Ференца Ракоці II. Працює також професійний ліцей сфери послуг, Берегівський ліцей імені Есе Томаша, угорська гімназія Берегівської районної ради, Берегівський міський будинок дитячої та юнацької творчості, Дитяча юнацька спортивна школа, Берегівська Вечірня (змінна) школа.
Серед закладів загальної середньої освіти — Берегівська українська гімназія, 5 шкіл І-III ступенів — Берегівська ЗОШ № 1, Берегівська ЗОШ № 3 імені Зріні Ілони (з угорською та українською мовами навчання), Берегівська ЗОШ № 4 з угорською мовою навчання імені Лайоша Кошута, Берегівська ЗОШ № 5 з поглибленим вивченням англійської мови імені Тараса Шевченка, Берегівська ЗОШ № 10 з угорською та російською мовами навчання; 3 школи І-II ступенів — Берегівська ЗОШ № 6 з угорською мовою навчання імені Ганни Горват, Берегівська ЗОШ № 7 з угорською мовою навчання, Берегівська ЗОШ № 9 з угорською мовою навчання; 14 закладів дошкільної освіти. У школах навчаються 3440 учнів. Працюють в них 346 вчителів. У закладах дошкільної освіти виховуються 1045 дітей дошкільного віку.
Культура
У місті діє Український народний театр, районний Центр дозвілля і культури, 2 бібліотеки. Встановлено пам'ятник воїнам, полеглим під час визволення міста.
Місто Берегове має будинок культури, дитячу школу мистецтв імені Золтана Кодая, бібліотеки та краєзнавчий музей «Музей Берегівщини». Берегове є осередком угорської культури на Закарпатті. У 1990-х роках Берегове пропонували як столицю угорського автономного округу. Але й нині місцевий Закарпатський угорський інститут імені Ференца Ракоці ІІ готує найбільшу в Україні кількість бакалаврів з угорської філології.
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TWk4eVppOVFaWFJsWm1sZlUyaGhibVJ2Y2w5Q1pYSmxhRzkyWlM1cWNHY3ZNVGd3Y0hndFVHVjBaV1pwWDFOb1lXNWtiM0pmUW1WeVpXaHZkbVV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Пам'ятки Берегового:
- римо-католицький костел Воздвиження Святого Хреста 12 століття, знищений татарами в 1241 році, відбудований 1370-го, відновлений 1846-го.
- Палац родини Бетленів (1629), нині музей Берегівщини.
- Палац комітатського суду (1908–1909 рр., арх. Ференц Яблонський) або Палац Правосуддя, у радянські часи використовувався як казарма, приміщення механічного заводу, нині — Закарпатський угорський інститут імені Ференца Ракоці II
- Костел Воздвиження (реформатська церква XIII — XIV століття в районі Чопівка)
- ботанічна пам'ятка природи місцевого значення Дуб бургундський
Мініскульптури Берегова
П'ята мініскульптура солекопа в рамках туристичного маршруту «Соляний шлях Закарпаття». Розташована в урочищі Чизай.
Термальні води
У Береговому відомі два оздоровчі комплекси з термальними басейнами.
- Навчально-спортивна база «Закарпаття»
Релігія
У місті діють релігійні громади УПЦ МП (храм Різдва Пресвятої Богородиці), УГКЦ (храм Благовіщення Пресвятої Богородиці, храм Стрітення Господнього), ПЦУ (храм Свято- Троїцький), юдеїв.
Військо
- 315-й гвардійський мотострілецький полк — розформований у 2003 році
Відомі люди
Народилися
- Антоник Каталіна Дюлівна (нар. 1922) — українська майстриня декоративного мистецтва; заслужений майстер народної творчості УРСР;
- Бричак Володимир Володимирович (1977—2017) — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Горват Ганна Андріївна (1924—2005) — українська скульпторка.
- Дьозо Віктор Екснер (Exner Győző Victor, 22 грудня 1864, Берегове, сьогодні Україна — 1945, Будапешт) — угорський шахіст єврейського походження, майстер. Також відомий як поет (зазвичай публікувався під ім'ям Regőczy Győző).
- Рабин (1930–1996) — відомий британський диктор.
- (1877–1969) — лікар-хірург
- (1951) — художник, скульптор, архітектор
- Рейхард Пірошка(Reichard Piroska) (Берегове, сьогодні Україна 1884 — Будапешт, 1943) — поет, перекладач і критик.
- Юлій Ребек (11 квітня 1944) — угорський хімік, який діяв у США
- Ержебет Ошват (Берегове, сьогодні Україна 1913 — Будапешт, 1991) — угорська поетеса і письменник для молоді. Визнана фігура в дитячій літературі.
- Попович Роланд Стефанович (1994—2014) — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Сігал Аранка — американська письменниця єврейського походження, що пережила Голокост,
- Тимощук Михайло Петрович (1987—2014) — старший лейтенант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Тюріков Олег Олександрович (1991—2014) — молодший сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Шарі Федак (1879—1955) — угорська співачка та актриса.
- Нандор Фодор (1895—1964) — парапсихолог, психоаналітик, журналіст, дослідник паранормальних явищ
- Мілтон Фрідман — американський економіст, лауреат Нобелівської премії, батьки якого були вихідцями з Берегового.
- Геза Калочаї (1913—2008) — футболіст і тренер. Виступав за національні збірні Чехословаччини і Угорщини
- Товт Шандор Ерниевич (1970–2015) — український військовик.
- Віднянський Аттіла Йосипович (1964) — український театральний режисер.
- Марія Гулачі (1941-2015) — угорська фехтувальниця.
- Іштван Ійдярто (1963) — угорський дипломат.
- Панов Ален (1978) — український дипломат, юрист, професор УжНУ
- (1972) — колекціонер, встановив рекорд України в номінації « Найбільша колекція сувенірних дзвіночків»
- Олександр Окіпнюк — бронзовий призер Чемпіонату світу з лижного фрістайлу 2023 року.
Галерея
- Середмістя Берегового
- У середмісті
- На головній вулиці
- Канал Вирка
- Колишнє казино
- На центральній площі
- Колишній Палац Правосуддя
- Кам'яниці на «Корзо» (пішохідна зона у центрі міста)
- Залізнична станція
- Околиця міста і Берегівське низькогір'я
- Гребля в Берегове (1900)
- Діюча синагога
Див. також
Примітки
- http://db.ukrcensus.gov.ua/PXWEB2007/ukr/publ_new1/2022/zb_Сhuselnist.pdf
- Жупан Й. Й. Берегове // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2024. — .
- Берегове // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Берегово // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955. — Кн. 2, [т. 1] : А — Головна Руська Рада. — С. 113. — .
- Берегово // Українська загальна енцикльопедія : Книга знання : в 3 т. / за ред. І. Раковського. — Львів ; Станиславів ; Коломия : Рідна школа, 1930. — Т. 1 : А – Ж. — С. 285. — 676 с.
- . Архів оригіналу за 19 січня 2017. Процитовано 18 січня 2017.
- . Архів оригіналу за 13 червня 2020. Процитовано 2 лютого 2012.
- Населення міст і населених пунктів України (англ.)
- http://www.mtaki.hu/docs/ter_es_terep_01/t_es_t_01_szarka_l_varosi_nepesseg.pdf [ 7 жовтня 2018 у Wayback Machine.] A városi magyar népesség a Magyarországgal szomszédos országokban (1910—2000)
- . Архів оригіналу за 21 березня 2022. Процитовано 3 серпня 2013.
- . Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 3 серпня 2013.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - JewishGen — Berehove, Ukraine(англ.)
- Кабузан В. М. Украинцы в мире: динамика численности и расселения. 20-е годы XVIII века — 1989 год[недоступне посилання з травня 2019] — Ин-т рос. истории РАН; М.: Наука, 2006. 658 с.
- . Архів оригіналу за 6 жовтня 2013. Процитовано 3 серпня 2013.
- . Архів оригіналу за 12 серпня 2021.
- . UA.IGotoWorld.com. Архів оригіналу за 28 жовтня 2019.
- . Файні тури Україною (укр.). Архів оригіналу за 6 липня 2019.
- . https://www.ukrinform.ua/. Укрінформ. 25 квітня 2018. Архів оригіналу за 5 вересня 2018. Процитовано 26 квітня 2018.
- bbodnar813 (19 лютого 2023). Закарпатець виборов бронзу на чемпіонаті світу з лижньої акробатики (ФОТО). Закарпатський ДІАЛОГ (укр.). Процитовано 22 лютого 2023.
Джерела
- Сторінка міста Берегового [ 29 вересня 2007 у Wayback Machine.]
- ЗАКАРПАТТЯ online — Закарпатське місто Берегове відоме виноградними винами і термальними водами[недоступне посилання з червня 2019]
- Chasing Shadows [ 21 листопада 2008 у Wayback Machine.] (англ.)
- Новини та статті про Берегове/Береґсас [ 31 жовтня 2019 у Wayback Machine.].
- Опис міста Берегового [ 4 квітня 2016 у Wayback Machine.]
- Відпочинок у Берегові, готелі [ 4 квітня 2016 у Wayback Machine.]
- Берегове, Берегівський район, Закарпатська область // Історія міст і сіл Української РСР
- Берегове, Берегівський район, Закарпатська область (продовження) // Історія міст і сіл Української РСР
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Берегове |
- Берегове — Інформаційно-пізнавальний портал | Закарпатська область у складі УРСР [ 13 березня 2013 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Закарпатська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР.)
- Термальні джерела в Береговому [ 1 липня 2012 у Wayback Machine.]
- . https://mil.in.ua/. Український мілітарний портал. 26 жовтня 2018. Архів оригіналу за 28 жовтня 2018. Процитовано 26 жовтня 2018.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Beregove Beregove ugor Beregszasz slovac Berehovo nim Bergsass misto na zahodi Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Centr Beregivskoyi miskoyi gromadi ta Beregivskogo rajonu Beregove Gerb Beregovogo Prapor Beregovogo Osnovni dani Krayina Ukrayina Oblast Zakarpatska oblast Rajon Beregivskij rajon Gromada Beregivska gromada Kod KOATUU 2110200000 Kod KATOTTG UA21020030010083215 Zasnovane Persha zgadka 1063 961 rik Naselennya 23 325 01 01 2022 Plosha 19 km Gustota naselennya 1265 osib km Poshtovi indeksi 90200 90209 Telefonnij kod 380 3141 Koordinati 48 12 09 pn sh 22 38 15 sh d H G O Visota nad rivnem morya 115 m Vodojma richka Verke Nazva meshkanciv be regivec be regivka be regivci Mista pobratimi Perevorsk Polsha Kechkemet Ugorshina M yerkurya Chuk Rumuniya Satu Mare Rumuniya Zalaegerseg Ugorshina Ferencvarosh rajon Ugorshina Den mista Ostanni vihidni travnya Vidstan Najblizhcha zaliznichna stanciya Beregove Do obl resp centru fizichna 55 km zalizniceyu 70 km avtoshlyahami 85 km Do Kiyeva fizichna 625 km zalizniceyu 850 km avtoshlyahami 759 km Miska vlada Adresa vul B Hmelnickogo 7 Vebstorinka Beregivska miska rada Miskij golova Beregove u Vikishovishi Karta Beregove BeregoveGeografiyaBeregove roztashovane v mezhah Zakarpatskoyi nizovini bilya pidnizhzhya ostrivnih vulkanichnih gir pri zahidnih vidrogah Beregivskogo nizkogir ya nad richkoyu Verke dzherelo u dolini richki Tisa za 70 km na pivdennij shid vid Uzhgoroda blizko 5 km vid peretinu kordonu z Ugorshinoyu Luzhanka Beregshuran Beregove slavitsya svoyimi vinorobskimi tradiciyami V okolicyah mista rozvidani termalni j mineralni vodi sho spriyayut oduzhannyu sercevo sudinnoyi sistemi ta likuyut hvorobi shkiri Plosha mista 0 01 tis km Mistom prohodit nizka vazhlivih avtoshlyahiv sered nih E58 ta E81 Klimat Beregove maye morskij klimat Keppen Cfb z nevelikimi dobovimi ta richnimi amplitudami temperaturi povitrya visokoyu vidnosnoyu vologistyu proholodnim litom ta m yakoyu zimoyu Serednorichna temperatura stanovit 9 8 C Najproholodnishij misyac sichen zi serednoyu temperaturoyu 2 4 S najteplishij misyac lipen z serednoyu temperaturoyu 20 1 C Opadiv bilshe vipadaye u chervni u serednomu 86 mm najmenshe u lyutomu 38 mm opadiv U rik vipadaye blizko 666 mm opadiv Klimat Beregovogo Pokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud Rik Serednij maksimum C 0 9 3 4 9 4 16 2 21 4 24 2 26 25 6 21 5 15 7 8 3 3 1 14 6 Serednya temperatura C 2 4 0 2 4 7 10 7 15 6 18 5 20 1 19 7 15 8 10 4 4 9 0 3 9 8 Serednij minimum C 5 7 3 7 0 1 5 2 9 8 12 9 14 3 13 8 10 2 5 2 1 5 2 4 5 1 Norma opadiv mm 45 38 39 46 69 86 74 68 48 44 51 58 666 Dzherelo 1 IstoriyaNa teritoriyi mista viyavleno zalishki piznopaleolitichnoyi stoyanki ponad 12 tis rokiv tomu poselennya epohi neolitu 4 5 tisyacholittya do n e dobi piznoyi bronzi kinec 2 tisyacholittya do n e chasu Velikogo pereselennya narodiv a takozh poselennya slov yan X XI stolit Misto zasnovane v 1063 roci ugorskim princom Lampertom molodshim sinom ugorskogo korolya Beli I yakij pobuduvav tut svij palac Naprikinci XI stolittya misto nazivalosya Lamperthaza Lamperthaza piznishe Lampertsas Inkoli zasnuvannya mista datuyut 1247 rokom Seredmistya Beregovogo 1915 rik Beregove u 1939 roci 1241 roku misto bulo silno zrujnovane vijskami hana Batiya sho zmusilo ugorskogo korolya Belu IV pereseliti syudi novih poselenciv i nadati yim nizku privileyiv 1247 roku dlya vidbudovi mista j zaselennya teritoriyi korol Bela IV zaprosiv nimeckih pereselenciv iz Saksoniyi Na chest sasiv saksonciv misto pochalo nazivatisya Lampertsas Meshkanci mista otrimali pravo vilnogo peresuvannya koristuvannya lisom vid 1247 roku pravo vilnoyi torgivli Z 1271 roku misto stalo centrom komitatu Bereg U XIII XIV stolittyah misto stalo znachnim torgovim centrom iz pravom provedennya yarmarkiv 1342 roku otrimalo status korolivskogo mista za inshimi danimi togo roku misto otrimalo Magdeburzke pravo Vid seredini XV stolittya nabuvaye rozvitku remisnictvo 1396 roku ugorskij korol Zhigmond podaruvav Berezkij komitat z centrom u Lampertsasi podilskomu knyazevi Fedoru Koryatovichu Z XIV XV stolit vidomij istorichnij gerb Beregovogo na blakitnomu tli zolotij lev nad yakim pivmisyac ta shestikutna zirka u XIX stolitti lev u gerbi vistupav bez pobichnih figur Zobrazhennya leva imovirno pov yazane z perebuvannyam mista pid vladoyu galickogo knyazya Leva Danilovicha u drugij polovini XIII stolittya U gramoti 1499 roku vpershe zgaduyetsya nazva Beregsas Beregszasz 1566 roku misto zrujnuvali tatari 17 chervnya 1657 jogo spalili polski vijska pid provodom knyazya Lyubomirskogo pomsta miscevomu knyazyu Dyerdyu Yuriyu II Rakoci soyuzniku Bogdana Hmelnickogo 1686 roku vijska Gabsburgiv Naprikinci XVII stolittya misto vhodit do skladu Avstriyi Meshkanci mista brali uchast v ugorskomu povstanni 1703 1711 rokiv pid provodom knyazya Ferenca II Rakoci proti Gabsburgiv 22 travnya 1703 roku na torgovij ploshi Beregovogo ogolosiv povstannya proti Gabsburgiv Pislya pridushennya povstannya Karl VI Gabsburg zabrav misto razom iz mayetkami v rodu Rakoci ta peredav jogo 1728 rodu Shenborniv nim Schonborn U 1824 roci Beregove otrimalo pravo provedennya yarmarkiv 12 raziv na rik Iz skasuvannyam kripactva pochinavsya promislovij rozvitok mista Z yavilisya pidpriyemstva vidkrivalisya banki oshadna kasa kreditni ustanovi 27 kvitnya 1919 roku misto okupuvali chehoslovacki ta rumunski vijska Naprikinci 1919 roku za Sen Zhermenskim mirnim dogovorom vvijshlo do skladu Chehoslovachchini U chasi vhodzhennya do skladu Chehoslovachchini misto bulo oseredkom ukrayinskogo kulturnogo zhittya na pivdennomu Zakarpatti U 1930 ti roki v misti diyala ukrayinska gimnaziya bulo rozvinenim vinorobstvo ta vigotovlennya keramichnih virobiv Vid 4 listopada 1938 roku perebuvalo pid vladoyu Ugorshini 26 zhovtnya 1944 roku misto zajnyala Chervona armiya Za dogovorom mizh SRSR i Chehoslovachchinoyu vid 29 chervnya 1945 roku Beregove u skladi Zakarpatskoyi Ukrayini uvijshlo do skladu URSR 1946 roku otrimalo status mista U 1946 1953 rokah bulo centrom okrugi vid 1953 roku centr Beregivskogo rajonu 17 travnya 2001 roku Beregove otrimalo status mista oblasnogo znachennya 29 grudnya 2016 roku yepiskop Uzhgorodskij i Zakarpatskij Varsonofij v Beregovomu osvyativ Svyato Troyickij hram UPC KP PrisilkiBucha kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z mistom Beregovim rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 501 vid 25 09 1957 Bucha figuruvala na davnih kartah i v starovinnih dokumentah pid takimi nazvami yak Bucsu Bulcsu Nagybucsu Pershi dokumentalni zgadki pro selo datuyutsya 1321 rokom todi ce bulo dva okremi poselennya Bulchu ta Nodbulchu U vidanomu kilka rokiv tomu Geografichnomu slovniku Ugorshini Opis naselenih punktiv Zakarpattya seredini HIH st vityag z velikoyi roboti ugorskogo statistika Eleka Fijnesha yakij v 1851 roci opublikuvav zbirku z korotkim opisom vsih mist ta sil todishnoyi Ugorshini Buchi pridileno kilka ryadkiv ugorsko slovacke selo v komitati Bereg Najblizhcha poshta za godini v Beregovi Zhiteli 68 rimo katolikiv 15 greko katolikiv 157 reformativ 4 yevreyi Ye reformatska cerkva Zemli sela rivninni j rodyuchi Zemlevlasniki Pogan Kojdi ta in Bucha j sogodni zalishayetsya cikavim v istoriko arhitekturnomu aspekti miscem U sklad Buchi vhodit kilka miskih vulic v tomu chisli j vlasne vulicya Bucha Pochati ekskursiyu krashe z oglyadin akuratnogo ta doglyanutogo dvopoverhovogo budinku po vulici Hmelnickogo ce istorichna okolicya todishnogo sela v yakomu korinni beregivchani she vpiznayut kolishnij narkodispanser pro yakij kolis i kazali likuvatisya na Buchi v sensi primusovo vid vazhkogo alkogolizmu Cherez te sho paciyentami tam buli lyudi kotri dopilisya do serjoznih rozladiv psihiki budivlyu prozvali durnim budinkom abo palacom bozhevilnih a zgodom lasa do strashnih istorij lyudska fantaziya she j poselila tudi privid Vtim shodo palacu to ce ne perebilshennya Sporudu zveli na teritoriyi kolishnogo mayetku knyaziv Rakoci yakij yak i bilshist zemel suchasnogo Zakarpattya pislya porazki nacionalno vizvolnoyi borotbi ugorciv proti Gabsburgiv 1703 1711 rr buv peredanij u volodinnya grafa Shenborna U drugij polovini XVIII stolittya nim bula zvedena sadiba dlya upravitelya mayetkom u seli Bucha Jogo osnovoyu stala vinokurnya tobto palincharnya Cherez bagato rokiv praktichno na comu zh misci roztashuvali Beregivskij konservnij zavod Pislya vhodzhennya Zakarpattya do skladu URSR u kolishnij sadibi rozmistili vishezgadanij psihiatrichno narkologichnij dispanser iz nedobroyu slavoyu Naprikinci 90 h zaklad viselivsya iz budinku yakij na toj chas silno zanepav Kompleks sporud peredali Upravlinnyu Zakarpatskoyi reformatskoyi cerkvi UZRC yaka zaluchila do vidnovlyuvalnih robit koshti z Ugorshini V odnij z budivel rozmistivsya nevelichkij Budinok pristarilih a v centralnij arhiv ta muzej UZRC Pislya yakisnogo remontu v kolishnij sadibi pochalosya nove zhittya Navit zaznavshi chislennih perebudov vona zberegla osnovni risi tipovogo nevelikogo ugorskogo palacu zokrema dva arkovi vhodi tovsti stini ta hreshati zvodi pid stelyami V rozporyadzhenni arhivu ye neocinenni dlya doslidnikiv istoriyi dokumenti cerkovni zapisi metriki dokumenti najstarishi z yakih datovani XVII stolittyam V eksponatah muzeyu fotovistavka zi 109 reformatskimi hramami Zakarpattya yaki zaplanovano predstaviti she j u viglyadi derev yanih modelej u dvori sadibi a takozh dzvoni starovinni cerkovni pianino chimala kolekciya ritualnogo posudu ta rushnikiv dlya obryadiv starovinni knigi elementi cerkovnogo ozdoblennya ta predmeti selyanskogo pobutu HIH ta pershoyi polovini XX stolit Na zhal na danij chas muzej dlya vidviduvachiv ne vidkrivayut Poruch z palacom na misci visohlogo ribnika ugorski mecenati planuyut zbuduvati hristiyanskij medichnij centr Vid palacu muzeyu minuvshi konservnij zavod zvertayemo u bokovu vulicyu i beremo kurs na cerkvi Tri nevelikih i dovoli starih hrami ye sercem Buchi Odin hram reformatskij zbudovanij na pochatku HIH st Drugij hram ye rimo katolickim data pobudovi 1900 rik she odin nalezhit greko katolickij gromadi Poruch zvedenij memorialnij pam yatnik na chest miscevih meshkanciv sho zaginuli pid chas stalinskoyi represivnoyi deportaciyi ugorskih cholovikiv naprikinci 1944 pochatku 1945 rokiv Cikavo legenda pro derev yanij hram sho nachebto stoyav na ostrivci posered Verke na okolici Buchi i pishov pid zemlyu v odnu nich Natomist richka kanal Verke tut perekrivayetsya shlyuzom vidtak v kolishnomu seli ye garna zaplava yaka bula b okrasoyu rajonu yakbi bagatostrazhdala vodna arteriya nareshti bula ochishena Chepivka Chopivka Chepivka kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Obyednane z mistom Beregove rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 291 vid 16 06 1958 Zhittya miscevogo naselennya stolittyami bulo pov yazane iz korolivskimi lisami v yakih lyudi pracyuvali i yaki zobov yazani buli ohoronyati Nazvi sela chasto minyalisya Tak v pershomu vidomomu nam dokumenti papskomu reyestri 1332 roku vono figuruye yak Ordov Ordow v paperi 1347 roku Ordo Ordo 1480 roku Zaazordo Zaazardo 1550 Ardo Ardo Znachnu chastinu HIH stolittya selo zvetsya Beregsasvejg Beregszaszveg V 1851 mu roci u vidatnij statistichnij praci Eleka Fejnesha Geografichnij slovnik Ugorshini Beregsasvejgu prisvyacheno kilka ryadkiv Ugorske selo v komitati Bereg na viddali 1 4 godini vid Beregsasu Zhiteli 1157 rimo katolikiv 386 reformativ 23 yevreyi Ye katolicka kaplicya reformatska matirna cerkva Zemli sela shozhi na beregsaski tobto rodyuchi Zemlevlasniki baron Pereni graf Barkoci ta dekilka inshih Vtim u 1887 roci selo vzhe figuruye v dokumentah yak Vejgardo Vegardo a z 1913 roku Beregardo Beregardo Davnya istoriya sela yaka pochalasya z mayetku ugorskoyi korolevi Erzhibet zgodom ne odne stolittya bula tisno pov yazana z rodinoyu Pereni Najbilshij slid zalishiv ugorskij nacionalnij geroj Zhigmond Pereni 1783 1849 rr kotrij narodivsya tut u rodovij sadibi Nashe vidannya neodnorazovo zvertalosya do temi plachevnogo stanu ciyeyi istorichnoyi budivli XVIII stolittya V inshij chastini kolishnogo sela na shili odnojmennoyi gori Ardo ye she j zovsim nevelichkij ale stilnij ta vishukanij mislivskij palac Pereni kotrij skorish za vse nalezhav onuku ta tezci slavetnogo barona Zhigmondu Pereni 1870 1946 rr Na comu vidatni pam yatki Beregardo ne zakinchuyutsya Golovnu z nih bilij reformatskij hram vidno j z dorogi na Mukachevo ale shob krashe jogo rozdivitis treba zvernuti z golovnoyi vulici na bokovu Petefi j trohi proyihati Tut stoyit zbudovana v gotichnomu stili cerkva XIV stolittya yaka v epohu reformaciyi stala reformatskim hramom Zaznala rekonstrukciyi v 1779 roci 1924 go bula perebudovana yiyi chotiriyarusna vezha pershij gotichnij yarus pri comu zalishivsya avtentichnim V radyanskij chas v 1973 roci v cerkvi vlashtuvali muzej ateyizmu avtor u ditinstvi v kompaniyi odnoklasnikiv navit pobuvav tam v chasi ukrayinskoyi nezalezhnosti hram povernuli viryanam Pid chas neshodavnoyi restavraciyi fragment kam yanoyi kladki cerkovnoyi stini zalishili neshtukaturenim dlya togo abi mozhna bulo uyaviti sobi pervinnij viglyad hramu Cerkva v Chopivci postanovoyu Kabinetu Ministriv Ukrayini vid 27 grudnya 2001 r N 1761 vidnesena do Pam yatok arhitekturi nacionalnogo znachennya Z protilezhnogo boku pri pochatku pidjomu na goru Ardo rozkinuvsya miscevij cvintar do rechi znachno krashe doglyanutij anizh centralne miske kladovishe iz neshodavno pobudovanim ritualnim budinkom Tut chimalo starovinnih mogil i navit sklepiv i golovne starovinna katolicka kaplicya pobudovana v 1776 roci na chest svyatogo Imre Osoblive misce v zhitti kolishnogo sela maye sama gora Ardo yaka ye cinnim prirodnim ob yektom Na yiyi verhivci rishennyam Zakarpatskogo oblvikonkomu 1143 vid 08 07 2010 r utvorenij botanichnij zakaznik miscevogo znachennya Ardov plosheyu 25 ga Cej zakaznik stvorenij z metoyu ohoroni ridkisnogo dlya Ukrayini reliktovogo vidu lipi sriblyastoyi a takozh vidnesenih do Chervonoyi knigi Ukrayini dereva bereka metelikiv podalirij ta mahaon midyanki Na teritoriyi zakaznika viznachenij cilij perelik inshih ridkisnih vidiv komah ta plazuniv NaselennyaNaselennya mista Beregove stanom na 1 sichnya 2019 roku nalichuvalo 23 732 osobi Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku naselennya v mezhah pidporyadkuvannya Beregivskoyi miskradi stanovilo 26 554 osobi zokrema 26 050 miskogo v misti Beregovi i 504 silskih meshkanciv Zatishnogo V etnichnomu skladi naselennya perevazhayut ugorci 48 1 ta ukrayinci 38 9 Stanom na 1 sichnya 2007 roku chiselnist naselennya mista Beregove stanovilo 24 985 osib tobto 2 1 vid zagalnoyi chiselnosti naselennya oblasti Shilnist naselennya na 1 km 0 8 tis osib Narodzhuvanist na 1000 zhiteliv 9 6 osib Smertnist na 1000 zhiteliv 14 5 osib Prirodne skorochennya naselennya 125 osib Serednij vik naselennya mista stanom na 1 sichnya 2007 roku sklav 35 5 rokiv iz nih cholovikiv 34 0 rokiv zhinok 36 7 rokiv Pracezdatne naselennya mista stanovit 50 Dinamika naselennya mista Etnomovnij sklad Velika sinagoga 1906 rik U 1910 roci v Beregovomu meshkalo 12 933 lyudej iz nih 12 432 ugorskomovnih 96 1 221 ukrayinskomovnih 1 7 140 nimeckomovnih 0 1 Za religijnim skladom naselennya Beregovogo u 1910 roci podilyalosya na kalvinistiv 33 6 yudeyiv 30 2 21 2 rimo katolikiv ta greko katolikiv blizko 15 Do kalvinistiv ta rimo katolikiv nalezhali ugorci ta nimci do yudeyiv yevreyi do greko katolikiv ukrayinci U 1830 roci u misti zhilo 300 yevreyiv u 1880 1795 u 1921 4592 u 1941 5865 U 1930 roci u Beregovi prozhivalo 19 000 osib z nih 9 190 ugorciv 48 4 ta 3 000 ukrayinciv Za perepisom 1959 r sered 25 730 zhiteliv Beregovogo bulo ugorciv razom z ciganami 56 ukrayinciv 26 5 rosiyan 7 8 yevreyiv 3 9 polyakiv i bilorusiv po 0 4 Nacionalnij sklad Beregovogo za rezultatami perepisiv naselennya 1989 ta 2001 rr Nacionalnist Naselennya 2001 tis osib Naselennya 2001 rik u do 1989 2001 1989 ugorci 12 8 48 1 50 8 84 5 ukrayinci 10 3 38 9 36 2 95 8 cigani 1 7 6 4 3 2 176 4 rosiyani 1 5 5 4 7 5 65 1 Ridna mova naselennya Beregovogo za perepisom 2001 roku Mova Kilkist nosiyiv Chastka naselennya ugorska 14 94 tis 55 9 ukrayinska 9 97 tis 37 3 rosijska 1 71 tis 6 4 Nacionalnist Chastka Mova ugorci 48 1 55 9 ukrayinci 38 9 37 3 cigani 6 4 0 04 rosiyani 5 4 6 4 EkonomikaBasejn z termalnimi vodami u Beregovomu 2009 Muzej ta vinorobnya Shato Chizaj Beregove odin z centriv Ekonomika mista predstavlena takimi galuzyami materialnogo virobnictva yak promislovist budivnictvo transport materialno tehnichne postachannya zhitlovo komunalne gospodarstvo a takozh nematerialnoyu sferoyu pobutove obslugovuvannya naselennya ohorona zdorov ya fizkultura socialne zabezpechennya tosho U Yedinomu Derzhavnomu reyestri pidpriyemstv mista Beregove stanom na 2006 rik nalichuvalosya 770 odinic sho na 39 odinic bilshe 2005 roku Status yuridichnih osib mali 95 vid zagalnoyi kilkosti sub yektiv Perevazhnu chastinu stanovili pidpriyemstva privatnoyi vlasnosti 62 3 Osnovu promislovogo virobnictva v misti stanovit obrobna promislovist 100 V obrobnij promislovosti vidilyayetsya harchova promislovist 77 derevoobrobna promislovist 10 mashinobuduvannya 8 legka promislovist 4 ta poligrafiya 1 Obsyag realizovanoyi produkciyi harchovoyi promislovosti za 2006 rik v chinnih cinah stanoviv 231508 3 tis grn Chastka zajnyatogo pracezdatnogo naselennya v harchovij promislovosti bula najbilshoyu i stanovila 28 9 vid zagalnoyi kilkosti robitnikiv u promislovosti Znachni pidpriyemstva Beregovogo TOV Numinator SP Ajsberg SP Kotnar ZAT Beregiv radiozavod ZAT Ukrprodzhest Beregivska shvejna f ka radgosp zavod Beregivskij InfrastrukturaU misti diye centralna rajonna likarnya poliklinika oblasna psihiatrichna likarnya dekilka goteliv Nayavna zaliznichna stanciya Rozvinene taksi avtobusne spoluchennya z Uzhgorodom ta Mukachevom SportU misti diye futbolnij klub pracyuye dityacho yunacka sportivna shkola nayavnij stadion Fizkulturno ozdorovcha ta sportivno masova robota provoditsya v mezhah Navchalno sportivnoyi bazi Zakarpattya TOV Mustang po kinskomu sportu OsvitaU misti diyut 9 zagalnoosvitnih shkil shkola internat medichne uchilishe PTU muzichna shkola Zakarpatskij ugorskij pedagogichnij institut imeni Ferenca Rakoci II Pracyuye takozh profesijnij licej sferi poslug Beregivskij licej imeni Ese Tomasha ugorska gimnaziya Beregivskoyi rajonnoyi radi Beregivskij miskij budinok dityachoyi ta yunackoyi tvorchosti Dityacha yunacka sportivna shkola Beregivska Vechirnya zminna shkola Sered zakladiv zagalnoyi serednoyi osviti Beregivska ukrayinska gimnaziya 5 shkil I III stupeniv Beregivska ZOSh 1 Beregivska ZOSh 3 imeni Zrini Iloni z ugorskoyu ta ukrayinskoyu movami navchannya Beregivska ZOSh 4 z ugorskoyu movoyu navchannya imeni Lajosha Koshuta Beregivska ZOSh 5 z pogliblenim vivchennyam anglijskoyi movi imeni Tarasa Shevchenka Beregivska ZOSh 10 z ugorskoyu ta rosijskoyu movami navchannya 3 shkoli I II stupeniv Beregivska ZOSh 6 z ugorskoyu movoyu navchannya imeni Ganni Gorvat Beregivska ZOSh 7 z ugorskoyu movoyu navchannya Beregivska ZOSh 9 z ugorskoyu movoyu navchannya 14 zakladiv doshkilnoyi osviti U shkolah navchayutsya 3440 uchniv Pracyuyut v nih 346 vchiteliv U zakladah doshkilnoyi osviti vihovuyutsya 1045 ditej doshkilnogo viku KulturaU misti diye Ukrayinskij narodnij teatr rajonnij Centr dozvillya i kulturi 2 biblioteki Vstanovleno pam yatnik voyinam poleglim pid chas vizvolennya mista Misto Beregove maye budinok kulturi dityachu shkolu mistectv imeni Zoltana Kodaya biblioteki ta krayeznavchij muzej Muzej Beregivshini Beregove ye oseredkom ugorskoyi kulturi na Zakarpatti U 1990 h rokah Beregove proponuvali yak stolicyu ugorskogo avtonomnogo okrugu Ale j nini miscevij Zakarpatskij ugorskij institut imeni Ferenca Rakoci II gotuye najbilshu v Ukrayini kilkist bakalavriv z ugorskoyi filologiyi Pam yatki Pam yatnik ugorskomu poetovi Shandoru Petefi u Beregovomu Memorial zhertv Golokostu u Beregovomu Holon Pam yatki Beregovogo rimo katolickij kostel Vozdvizhennya Svyatogo Hresta 12 stolittya znishenij tatarami v 1241 roci vidbudovanij 1370 go vidnovlenij 1846 go Palac rodini Betleniv 1629 nini muzej Beregivshini Palac komitatskogo sudu 1908 1909 rr arh Ferenc Yablonskij abo Palac Pravosuddya u radyanski chasi vikoristovuvavsya yak kazarma primishennya mehanichnogo zavodu nini Zakarpatskij ugorskij institut imeni Ferenca Rakoci II Kostel Vozdvizhennya reformatska cerkva XIII XIV stolittya v rajoni Chopivka botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Dub burgundskij Miniskulpturi Beregova P yata miniskulptura solekopa v ramkah turistichnogo marshrutu Solyanij shlyah Zakarpattya Roztashovana v urochishi Chizaj Termalni vodi U Beregovomu vidomi dva ozdorovchi kompleksi z termalnimi basejnami Navchalno sportivna baza Zakarpattya Ozdorovchij kompleks Zhajvoronok ReligiyaU misti diyut religijni gromadi UPC MP hram Rizdva Presvyatoyi Bogorodici UGKC hram Blagovishennya Presvyatoyi Bogorodici hram Stritennya Gospodnogo PCU hram Svyato Troyickij yudeyiv Vijsko315 j gvardijskij motostrileckij polk rozformovanij u 2003 rociVidomi lyudiNarodilisya Antonik Katalina Dyulivna nar 1922 ukrayinska majstrinya dekorativnogo mistectva zasluzhenij majster narodnoyi tvorchosti URSR Brichak Volodimir Volodimirovich 1977 2017 soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Gorvat Ganna Andriyivna 1924 2005 ukrayinska skulptorka Dozo Viktor Eksner Exner Gyozo Victor 22 grudnya 1864 Beregove sogodni Ukrayina 1945 Budapesht ugorskij shahist yevrejskogo pohodzhennya majster Takozh vidomij yak poet zazvichaj publikuvavsya pid im yam Regoczy Gyozo Rabin 1930 1996 vidomij britanskij diktor 1877 1969 likar hirurg 1951 hudozhnik skulptor arhitektor Rejhard Piroshka Reichard Piroska Beregove sogodni Ukrayina 1884 Budapesht 1943 poet perekladach i kritik Yulij Rebek 11 kvitnya 1944 ugorskij himik yakij diyav u SShA Erzhebet Oshvat Beregove sogodni Ukrayina 1913 Budapesht 1991 ugorska poetesa i pismennik dlya molodi Viznana figura v dityachij literaturi Popovich Roland Stefanovich 1994 2014 soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Sigal Aranka amerikanska pismennicya yevrejskogo pohodzhennya sho perezhila Golokost Timoshuk Mihajlo Petrovich 1987 2014 starshij lejtenant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Tyurikov Oleg Oleksandrovich 1991 2014 molodshij serzhant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Shari Fedak 1879 1955 ugorska spivachka ta aktrisa Nandor Fodor 1895 1964 parapsiholog psihoanalitik zhurnalist doslidnik paranormalnih yavish Milton Fridman amerikanskij ekonomist laureat Nobelivskoyi premiyi batki yakogo buli vihidcyami z Beregovogo Geza Kalochayi 1913 2008 futbolist i trener Vistupav za nacionalni zbirni Chehoslovachchini i Ugorshini Tovt Shandor Ernievich 1970 2015 ukrayinskij vijskovik Vidnyanskij Attila Josipovich 1964 ukrayinskij teatralnij rezhiser Mariya Gulachi 1941 2015 ugorska fehtuvalnicya Ishtvan Ijdyarto 1963 ugorskij diplomat Panov Alen 1978 ukrayinskij diplomat yurist profesor UzhNU 1972 kolekcioner vstanoviv rekord Ukrayini v nominaciyi Najbilsha kolekciya suvenirnih dzvinochkiv Oleksandr Okipnyuk bronzovij prizer Chempionatu svitu z lizhnogo fristajlu 2023 roku GalereyaSeredmistya Beregovogo U seredmisti Na golovnij vulici Kanal Virka Kolishnye kazino Na centralnij ploshi Kolishnij Palac Pravosuddya Kam yanici na Korzo pishohidna zona u centri mista Zaliznichna stanciya Okolicya mista i Beregivske nizkogir ya Greblya v Beregove 1900 Diyucha sinagogaDiv takozhPam yatki Beregovogo Borzhavska vuzkokolijna zaliznicyaPrimitkihttp db ukrcensus gov ua PXWEB2007 ukr publ new1 2022 zb Shuselnist pdf Zhupan J J Beregove Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2024 ISBN 966 02 2074 X Beregove Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Beregovo Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 Kn 2 t 1 A Golovna Ruska Rada S 113 ISBN 5 7707 4049 3 Beregovo Ukrayinska zagalna enciklopediya Kniga znannya v 3 t za red I Rakovskogo Lviv Stanislaviv Kolomiya Ridna shkola 1930 T 1 A Zh S 285 676 s Arhiv originalu za 19 sichnya 2017 Procitovano 18 sichnya 2017 Arhiv originalu za 13 chervnya 2020 Procitovano 2 lyutogo 2012 Naselennya mist i naselenih punktiv Ukrayini angl http www mtaki hu docs ter es terep 01 t es t 01 szarka l varosi nepesseg pdf 7 zhovtnya 2018 u Wayback Machine A varosi magyar nepesseg a Magyarorszaggal szomszedos orszagokban 1910 2000 Arhiv originalu za 21 bereznya 2022 Procitovano 3 serpnya 2013 Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 3 serpnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya JewishGen Berehove Ukraine angl Kabuzan V M Ukraincy v mire dinamika chislennosti i rasseleniya 20 e gody XVIII veka 1989 god nedostupne posilannya z travnya 2019 In t ros istorii RAN M Nauka 2006 658 s Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2013 Procitovano 3 serpnya 2013 Arhiv originalu za 12 serpnya 2021 UA IGotoWorld com Arhiv originalu za 28 zhovtnya 2019 Fajni turi Ukrayinoyu ukr Arhiv originalu za 6 lipnya 2019 https www ukrinform ua Ukrinform 25 kvitnya 2018 Arhiv originalu za 5 veresnya 2018 Procitovano 26 kvitnya 2018 bbodnar813 19 lyutogo 2023 Zakarpatec viborov bronzu na chempionati svitu z lizhnoyi akrobatiki FOTO Zakarpatskij DIALOG ukr Procitovano 22 lyutogo 2023 DzherelaStorinka mista Beregovogo 29 veresnya 2007 u Wayback Machine ZAKARPATTYa online Zakarpatske misto Beregove vidome vinogradnimi vinami i termalnimi vodami nedostupne posilannya z chervnya 2019 Chasing Shadows 21 listopada 2008 u Wayback Machine angl Novini ta statti pro Beregove Beregsas 31 zhovtnya 2019 u Wayback Machine Opis mista Beregovogo 4 kvitnya 2016 u Wayback Machine Vidpochinok u Beregovi goteli 4 kvitnya 2016 u Wayback Machine Beregove Beregivskij rajon Zakarpatska oblast Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Beregove Beregivskij rajon Zakarpatska oblast prodovzhennya Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSRPosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Beregove Beregove Informacijno piznavalnij portal Zakarpatska oblast u skladi URSR 13 bereznya 2013 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zakarpatska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR Termalni dzherela v Beregovomu 1 lipnya 2012 u Wayback Machine https mil in ua Ukrayinskij militarnij portal 26 zhovtnya 2018 Arhiv originalu za 28 zhovtnya 2018 Procitovano 26 zhovtnya 2018