цієї статті, ймовірно, занадто довгий. (липень 2023) |
Атана́сій Кі́рхер (нім. Athanasius Kircher; 2 травня 1602, Гайза, біля Фульди — 27 листопада 1680, Рим) — німецький учений-полімат, ерудит і винахідник, монах Товариства Ісуса, автор численних трактатів за найрізноманітнішими предметами (фізика, природничі науки, мовознавство, порівняльне релігієзнавство, геологія, медицина, антикваріат, теолоґія, математика). За життя користувався загальноєвропейською славою, курував ґлобальний проєкт виміру магнітного схилення, був сповідником і духівником деяких ґерманських князів, що приїжджали до Рима. Кірхера порівнюють із колегою-єзуїтом Руджером-Йосипом Бошковичем і Леонардо да Вінчі за широкий спектр його інтересів, і він отримав титул «Майстер ста мистецтв».
Атанасій Кірхер | |
---|---|
нім. Athanasius Kircher | |
![]() | |
Народився | 2 травня 1602[1][2][…] Гайза, Німеччина[2][1] |
Помер | 28 листопада 1680[1][3][…] (78 років) або 27 листопада 1680[2][5][6] (78 років) Рим, Папська держава[2] |
Поховання | Рим |
Країна | ![]() |
Діяльність | мовознавець, математик, єгиптолог, музикознавець, теоретик музики, універсальна людина, винахідник, католицький священник, астроном, біолог, археолог, викладач університету, письменник, фізик, богослов, геолог, вулканолог, музеєзнавець, композитор, історик, натураліст |
Alma mater | Папський Григоріанський університет d |
Галузь | богослів'я, мовознавство, геологія і медицина |
Заклад | Папський Григоріанський університет JMU |
Посада | d[7] |
Відомі учні | d d |
Відомий за свої праці з єгиптознавства, укладач першої граматики коптської мови та словника, який залишався основним протягом півтораста років. У творі «Єгипетський Едіп» Кірхер запропонував (невдалу) спробу розшифрування єгипетських ієрогліфів. Проте він правильно встановив зв'язок між давньоєгипетською та коптською мовами, і деякі коментатори вважають його засновником єгиптології. Також здійснював археолоґічні дослідження.
Кірхер також захоплювався китаєзнавством і написав енциклопедію Китаю, де розкрив ранню присутність несторіанських християн, а також намагався встановити зв'язки з Єгиптом і християнством.
Понад 40 років викладав у , де заснував кабінет рідкостей (вундеркамеру), що розрісся до музею та взяв його ім'я — Кірхеріанум (1651). Склав «Опис Китайської імперії» (1667), який тривалий час був важливим джерелом інформації про культури Далекого Сходу.
Робота Кірхера в галузі геології включала дослідження вулканів і скам'янілостей. Один із перших дослідників, який спостерігав мікроби за допомогою мікроскопа, Кірхер випередив свій час, припустивши, що чума викликана інфекційним мікроорганізмом і запропонувавши ефективні заходи для запобігання її поширенню.
Кірхер також виявляв гострий інтерес до техніки та механічних винаходів; винаходи, які йому приписують, включають магнітний годинник, різні автомати та перший [en]. Винахід чарівного ліхтаря неправильно приписували Кірхеру, хоча він провів дослідження принципів, задіяних у своїй праці [en].
Наукова зірка свого часу, наприкінці свого життя він був затьмарений раціоналізмом Рене Декарта та інших. Приналежність до Товариства Ісуса та своєрідність поглядів, що посилались на філософію епохи Відродження, призвели до того, що в умовах наукової революції Кірхер став символом відсталості, а перегляд поглядів на його роль у науці XVII століття почався лише 1980-х років.
Наприкінці ж 20-х століття естетичні якості його творчості знову почали цінуватися. Один сучасний вчений, Алан Катлер, описав Кірхера як «гіганта серед учених сімнадцятого століття» та «одного з останніх мислителів, які могли по праву претендувати на те, що всі знання відносяться до їх праць». Інший вчений, Едвард В. Шмідт назвав Кірхера «останньою людиною Відродження».
Основоположні дослідження наукової біографії Кірхера побачили світ лише після 2000-х років. У своїй книзі про Кірхера «Людина помилкових уявлень» у 2012 році Джон Глассі писав, що «багато справжніх ідей Кірхера сьогодні здаються надзвичайно сторонніми, якщо не просто дивними», але він був «борцем дива, людиною благоговіння з надихаючою ерудицією та винахідливістю», творчість якого читали «найрозумніші уми того часу».
Похований у головній церкві єзуїтського ордену Іль-Джезу.
Також — Афанасій Кірхер.
Біографія
Атанасій Кірхер народився 2 травня 1601 або 1602 року (він сам не знав у якому точно році) в Гайзі (Бухонії, передмісті Фульди, Тюрингія, Німеччина). Від місця свого народження він взяв епітети Бухо, Бухоній і Фульденсіс, які іноді додавав до свого імені.
У його батьків було дев'ять дітей, і Атанасій був наймолодшим серед них. З 1614 по 1618 рік він ходив в єзуїтський колегіум у Фульді, і щоб вступити в семінарію він став членом ордену новіціату товариства. На додаток до навчання в школі також навчався івриту у рабина. Вивчав теологію і філософію у Падерборні, але втік до Кельна в 1622 році, рятуючись від наступаючих протестантських сил. Під час подорожі провалився крізь лід, перетинаючи замерзлий Рейн — один із кількох випадків, коли його життя було під загрозою. Пізніше, подорожуючи до Гайлігенштадта, він був спійманий і ледь не повішений групою протестантських солдатів.
З 1622 по 1624 рік Кірхера було відправлено розпочати період в Кобленці в якості вчителя. За цим відбулося призначення до Гайлігенштадта, де він викладав математику, іврит і сирійську мову, а також створював шоу феєрверків і рухомих декорацій для візиту курфюрста архієпископа Майнца, демонструючи ранні докази його інтересу до механічних пристроїв. Він був висвячений на в 1628 році і став професором етики та математики у Вюрцбурзькому університеті, де також викладав філософію, іврит та сирійську мови. Починаючи з 1628 року, він почав проявляти інтерес до єгипетських ієрогліфів.
У 1631 році, ще перебуваючи у Вюрцбурзі, Кірхеру нібито було пророче видіння про яскраве світло та озброєних людей з кіньми в місті. Незабаром після цього Вюрцбург був атакований і захоплений, що призвело до того, що Кірхер отримав повагу за передбачення катастрофи за допомогою астрології, хоча Кірхер приватно наполягав, що він не покладався на це. У тому році Кірхер опублікував свою першу книгу (Ars Magnesia, у якій розповідалося про його дослідження магнетизму), але під час тридцятилітньої війни, його відправили до папського університету Авіньйону у Франції. 1633 року імператор покликав його до Відня, щоб замінити Кеплера на посаді математика при дворі Габсбургів. Через втручання Ніколя-Клода Фабрі де Пейреска наказ було скасовано, а його відправили до Риму для продовження наукової роботи, але він уже вирушив до Відня.
По дорозі його корабель збився з курсу, і він прибув до Риму, перш ніж дізнався про зміну пункту призначення. Він оселився в місті до кінця свого життя, і з 1634 кілька років викладав математику, фізику та в Колегіо Романо (тепер Папський Григоріанський університет), перш ніж звільнитись, щоб присвятити себе дослідженням. Він вивчав малярію та чуму, зібравши колекцію старожитностей, яку він виставив разом із приладами власного твору в музеї Кірхеріанум.
У 1661 році Кірхер виявив руїни церкви, яка, по словам, була побудована Костянтином Великим на місці, де святий Євстахій бачив розп'яття в оленячих рогах. Він зібрав гроші, щоб оплатити реконструкцію церкви як [it], і його серце було поховано в церкві після його смерті.
Роботи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhqTDB4aGRHbDFiVjhsTWpoamNtOXdjR1ZrSlRJNUxuUnBaaTlzYjNOemVTMXdZV2RsTVMweU1qQndlQzFNWVhScGRXMWZKVEk0WTNKdmNIQmxaQ1V5T1M1MGFXWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Один з учених людей свого часу, він написав багато трактатів з найрізноманітніших предметів, де поруч з точними відомостями повідомляються байки без найменшого критичного до них відношення.
Один з учених людей свого часу, Кірхер опублікував багато трактатів та книг з найрізноманітніших предметів, таких як єгиптологія, геологія та теорія музики, де поруч з точними відомостями повідомляються байки без найменшого критичного до них відношення. Його синкретичний підхід нехтував традиційними межами між дисциплінами: наприклад, його [en] нібито обговорював магнетизм, але також досліджував інші способи тяжіння, такі як гравітація та любов. Мабуть, найвідомішою працею Кірхера Едіп Егіпетський (1652–54), обширне дослідження єгиптології та порівняльного релігієзнавства.
Його книги, написані латинською мовою, отримали широке поширення в XVII столітті і сприяли широкому поширенню наукової інформації. Вважається, що Кірхер не зробив істотного оригінального внеску, хоча деякі відкриття та винаходи (наприклад, чарівний ліхтар) іноді помилково приписуються йому.
У його передмові до Ars Magna Sciendi Sive Combinatoria (Велике мистецтво пізнання, або комбінаторне мистецтво) напис говорить:
"Nothing is more beautiful than to know all."— «Немає нічого прекраснішого, ніж знати все».
З його творів з фізики і математики відомі:
- «Ars magna lucis et umbrae» (1646),
- «Musurgia universalis» (про звук і музику, в тому числі містить теорію афектів 1650),
- «Organum mathematicum».
Уявлення про будову Землі викладені в його роботі «Mundus subterraneus» («Підземний світ», +1664), зоологічні знання того часу були підсумовані Кірхером в книзі «Arca Noae» («Ноїв ковчег», 1675).
У Римі, в Collegio Romano, до сих пір зберігається складена Кірхером колекція предметів природної історії, старожитностей, фізичних і математичних інструментів, описана Буоннані (1709) і Латтара (1773) в книзі «Museo Kircheriano».
З філологічних і антикварських його друкованих робіт відомі:
- «Prodromus copticus» (1636)
- «Oedipus Aegyptiacus» (1 652),
- «China monumentis … illustrata» (1667) та ін.
Лінгвокультурологія
Єгиптологія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU1TDBGMGFHRnVZWE5wZFhOZlMybHlZMmhsY2w5TGIzQjBhWE5qYUdWelgwRnNjR2hoWW1WMExtcHdaeTh5TWpCd2VDMUJkR2hoYm1GemFYVnpYMHRwY21Ob1pYSmZTMjl3ZEdselkyaGxjMTlCYkhCb1lXSmxkQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Останній відомий приклад єгипетських ієрогліфів датується 394 роком нашої ери, після чого всі знання про ієрогліфи були втрачені. Поки Томас Юнг і Жан-Франсуа Шампольйон не знайшли ключ до ієрогліфів у XIX столітті, головним авторитетом був грецький граматик IV століття Гораполлон, чиїм головним внеском було помилкове уявлення про те, що ієрогліфи — це «малюнкове письмо» і що майбутні перекладачі повинні шукати символічне значення в малюнках.
Перше сучасне дослідження ієрогліфів з'явилося в Ієрогліфікі [en] (1556). Кірхер був найвідомішим із «дешифрувальників» між стародавніми та сучасними часами та найвідомішим єгиптологом свого часу. У своїй Lingua Aegyptiaca Restituta (1643) Кірхер назвав ієрогліфи «цією мовою, досі невідомою в Європі, в якій стільки ж малюнків, скільки літер, стільки ж загадок, скільки звуків, словом, стільки ж лабіринтів, з яких потрібно втекти, як гір, на які потрібно піднятися.» Хоча деякі з його уявлень давно дискредитовані, частини його роботи були цінними для пізніших учених, і Кірхер став піонером єгиптології як галузі серйозних досліджень.
Інтерес Кірхера до єгиптології почався в 1628 році, коли його зацікавила колекція ієрогліфів у бібліотеці Шпаєра. Він вивчив коптську мову в 1633 році і опублікував її першу граматику в 1636 році, [en]. Тоді Кірхер порушив Гораполлонову інтерпретацію ієрогліфів у своїй Lingua aegyptiaca restituta. Кірхер стверджував, що коптська мова зберегла останній розвиток давньоєгипетської мови. Через це Кірхера вважали справжнім «засновником єгиптології», оскільки його робота була проведена «до того, як відкриття Розетського каменю зробило єгипетські ієрогліфи зрозумілими для вчених». Він також визнав зв'язок між ієратичним та ієрогліфічним письмом.
Див. також
Примітки
- RKDartists
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Athanasius Kircher — OUP, 2006. —
- BeWeB
- https://www.musiklexikon.ac.at/ml/musik_K/Kircher_Athanasius.xml
- The Fine Art Archive — 2003.
- https://www.google.es/books/edition/Turning_Traditions_Upside_Down/efwOEAAAQBAJ?hl=es&gbpv=1&dq=francesco+barberini+AND+%22collegio+romano%22&pg=PA224&printsec=frontcover
- Glassie, p. 246
- Woods, p. 108.
- Athanasius Kircher. Britannica Online. Encyclopædia Britannica. Процитовано 4 червня 2016.
- Cutler, p. 68.
- John Glassie: A Man of Misconceptions: The Life of an Eccentric in an Age of Change. New York, Riverhead, 2012, p. xiv.
- Glassie, p. xv.
- Fletcher, John Edward (25 серпня 2011). A Study of the Life and Works of Athanasius Kircher, 'Germanus Incredibilis': With a Selection of His Unpublished Correspondence and an Annotated Translation of His Autobiography (англ.). BRILL. ISBN .
- Athanasius Kircher. Britannica Online. Encyclopædia Britannica. Процитовано 4 червня 2016.
- Athanasius Kircher. Britannica Online. Encyclopædia Britannica. Процитовано 4 червня 2016.
- Newman & Grafton, 1-2
- Fletcher 2011, p. 31.
- «Kircher, Athanasius.» Encyclopædia Britannica from Encyclopædia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite. (2008).
- «Kircher, Athanasius.» Encyclopædia Britannica from Encyclopædia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite. (2008).
- Craig P. Bauer (2010). Unsolved! The History and Mystery of the World's Greatest Ciphers from Ancient Egypt to Online Secret Societies. Princeton University Press. с. 35. ISBN .
- Frimmer, p. 37-39
- Woods, p 109
Посилання
- Атанасій Кірхер в «Енциклопедії наукової фантастики» за редакцією Пітера Нікколза, Джона Клюта та Дейва Ленґфорда [ 22 листопада 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- http://www.isfdb.org/cgi-bin/ea.cgi?181525 [ 22 листопада 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vstupnij rozdil ciyeyi statti jmovirno zanadto dovgij Bud laska dopomozhit zmenshiti obsyag preambuli perenisshi nadlishkovu informaciyu zi vstupu v tilo statti lipen 2023 Atana sij Ki rher nim Athanasius Kircher 2 travnya 1602 Gajza bilya Fuldi 27 listopada 1680 Rim nimeckij uchenij polimat erudit i vinahidnik monah Tovaristva Isusa avtor chislennih traktativ za najriznomanitnishimi predmetami fizika prirodnichi nauki movoznavstvo porivnyalne religiyeznavstvo geologiya medicina antikvariat teologiya matematika Za zhittya koristuvavsya zagalnoyevropejskoyu slavoyu kuruvav globalnij proyekt vimiru magnitnogo shilennya buv spovidnikom i duhivnikom deyakih germanskih knyaziv sho priyizhdzhali do Rima Kirhera porivnyuyut iz kolegoyu yezuyitom Rudzherom Josipom Boshkovichem i Leonardo da Vinchi za shirokij spektr jogo interesiv i vin otrimav titul Majster sta mistectv Atanasij Kirhernim Athanasius KircherNarodivsya 2 travnya 1602 1602 05 02 1 2 Gajza Nimechchina 2 1 Pomer 28 listopada 1680 1680 11 28 1 3 78 rokiv abo 27 listopada 1680 1680 11 27 2 5 6 78 rokiv Rim Papska derzhava 2 Pohovannya RimKrayina Svyashenna Rimska imperiyaDiyalnist movoznavec matematik yegiptolog muzikoznavec teoretik muziki universalna lyudina vinahidnik katolickij svyashennik astronom biolog arheolog vikladach universitetu pismennik fizik bogoslov geolog vulkanolog muzeyeznavec kompozitor istorik naturalistAlma mater Papskij Grigorianskij universitet dGaluz bogosliv ya movoznavstvo geologiya i medicinaZaklad Papskij Grigorianskij universitet JMUPosada d 7 Vidomi uchni d d Atanasij Kirher u Vikishovishi Vidomij za svoyi praci z yegiptoznavstva ukladach pershoyi gramatiki koptskoyi movi ta slovnika yakij zalishavsya osnovnim protyagom pivtorasta rokiv U tvori Yegipetskij Edip Kirher zaproponuvav nevdalu sprobu rozshifruvannya yegipetskih iyeroglifiv Prote vin pravilno vstanoviv zv yazok mizh davnoyegipetskoyu ta koptskoyu movami i deyaki komentatori vvazhayut jogo zasnovnikom yegiptologiyi Takozh zdijsnyuvav arheologichni doslidzhennya Kirher takozh zahoplyuvavsya kitayeznavstvom i napisav enciklopediyu Kitayu de rozkriv rannyu prisutnist nestorianskih hristiyan a takozh namagavsya vstanoviti zv yazki z Yegiptom i hristiyanstvom Ponad 40 rokiv vikladav u de zasnuvav kabinet ridkostej vunderkameru sho rozrissya do muzeyu ta vzyav jogo im ya Kirherianum 1651 Sklav Opis Kitajskoyi imperiyi 1667 yakij trivalij chas buv vazhlivim dzherelom informaciyi pro kulturi Dalekogo Shodu Robota Kirhera v galuzi geologiyi vklyuchala doslidzhennya vulkaniv i skam yanilostej Odin iz pershih doslidnikiv yakij sposterigav mikrobi za dopomogoyu mikroskopa Kirher viperediv svij chas pripustivshi sho chuma viklikana infekcijnim mikroorganizmom i zaproponuvavshi efektivni zahodi dlya zapobigannya yiyi poshirennyu Kirher takozh viyavlyav gostrij interes do tehniki ta mehanichnih vinahodiv vinahodi yaki jomu pripisuyut vklyuchayut magnitnij godinnik rizni avtomati ta pershij en Vinahid charivnogo lihtarya nepravilno pripisuvali Kirheru hocha vin proviv doslidzhennya principiv zadiyanih u svoyij praci en Naukova zirka svogo chasu naprikinci svogo zhittya vin buv zatmarenij racionalizmom Rene Dekarta ta inshih Prinalezhnist do Tovaristva Isusa ta svoyeridnist poglyadiv sho posilalis na filosofiyu epohi Vidrodzhennya prizveli do togo sho v umovah naukovoyi revolyuciyi Kirher stav simvolom vidstalosti a pereglyad poglyadiv na jogo rol u nauci XVII stolittya pochavsya lishe 1980 h rokiv Naprikinci zh 20 h stolittya estetichni yakosti jogo tvorchosti znovu pochali cinuvatisya Odin suchasnij vchenij Alan Katler opisav Kirhera yak giganta sered uchenih simnadcyatogo stolittya ta odnogo z ostannih misliteliv yaki mogli po pravu pretenduvati na te sho vsi znannya vidnosyatsya do yih prac Inshij vchenij Edvard V Shmidt nazvav Kirhera ostannoyu lyudinoyu Vidrodzhennya Osnovopolozhni doslidzhennya naukovoyi biografiyi Kirhera pobachili svit lishe pislya 2000 h rokiv U svoyij knizi pro Kirhera Lyudina pomilkovih uyavlen u 2012 roci Dzhon Glassi pisav sho bagato spravzhnih idej Kirhera sogodni zdayutsya nadzvichajno storonnimi yaksho ne prosto divnimi ale vin buv borcem diva lyudinoyu blagogovinnya z nadihayuchoyu erudiciyeyu ta vinahidlivistyu tvorchist yakogo chitali najrozumnishi umi togo chasu Pohovanij u golovnij cerkvi yezuyitskogo ordenu Il Dzhezu Takozh Afanasij Kirher BiografiyaAtanasij Kirher narodivsya 2 travnya 1601 abo 1602 roku vin sam ne znav u yakomu tochno roci v Gajzi Buhoniyi peredmisti Fuldi Tyuringiya Nimechchina Vid miscya svogo narodzhennya vin vzyav epiteti Buho Buhonij i Fuldensis yaki inodi dodavav do svogo imeni U jogo batkiv bulo dev yat ditej i Atanasij buv najmolodshim sered nih Z 1614 po 1618 rik vin hodiv v yezuyitskij kolegium u Fuldi i shob vstupiti v seminariyu vin stav chlenom ordenu noviciatu tovaristva Na dodatok do navchannya v shkoli takozh navchavsya ivritu u rabina Vivchav teologiyu i filosofiyu u Paderborni ale vtik do Kelna v 1622 roci ryatuyuchis vid nastupayuchih protestantskih sil Pid chas podorozhi provalivsya kriz lid peretinayuchi zamerzlij Rejn odin iz kilkoh vipadkiv koli jogo zhittya bulo pid zagrozoyu Piznishe podorozhuyuchi do Gajligenshtadta vin buv spijmanij i led ne povishenij grupoyu protestantskih soldativ Z 1622 po 1624 rik Kirhera bulo vidpravleno rozpochati period v Koblenci v yakosti vchitelya Za cim vidbulosya priznachennya do Gajligenshtadta de vin vikladav matematiku ivrit i sirijsku movu a takozh stvoryuvav shou feyerverkiv i ruhomih dekoracij dlya vizitu kurfyursta arhiyepiskopa Majnca demonstruyuchi ranni dokazi jogo interesu do mehanichnih pristroyiv Vin buv visvyachenij na v 1628 roci i stav profesorom etiki ta matematiki u Vyurcburzkomu universiteti de takozh vikladav filosofiyu ivrit ta sirijsku movi Pochinayuchi z 1628 roku vin pochav proyavlyati interes do yegipetskih iyeroglifiv U 1631 roci she perebuvayuchi u Vyurcburzi Kirheru nibito bulo proroche vidinnya pro yaskrave svitlo ta ozbroyenih lyudej z kinmi v misti Nezabarom pislya cogo Vyurcburg buv atakovanij i zahoplenij sho prizvelo do togo sho Kirher otrimav povagu za peredbachennya katastrofi za dopomogoyu astrologiyi hocha Kirher privatno napolyagav sho vin ne pokladavsya na ce U tomu roci Kirher opublikuvav svoyu pershu knigu Ars Magnesia u yakij rozpovidalosya pro jogo doslidzhennya magnetizmu ale pid chas tridcyatilitnoyi vijni jogo vidpravili do papskogo universitetu Avinjonu u Franciyi 1633 roku imperator poklikav jogo do Vidnya shob zaminiti Keplera na posadi matematika pri dvori Gabsburgiv Cherez vtruchannya Nikolya Kloda Fabri de Pejreska nakaz bulo skasovano a jogo vidpravili do Rimu dlya prodovzhennya naukovoyi roboti ale vin uzhe virushiv do Vidnya Po dorozi jogo korabel zbivsya z kursu i vin pribuv do Rimu persh nizh diznavsya pro zminu punktu priznachennya Vin oselivsya v misti do kincya svogo zhittya i z 1634 kilka rokiv vikladav matematiku fiziku ta v Kolegio Romano teper Papskij Grigorianskij universitet persh nizh zvilnitis shob prisvyatiti sebe doslidzhennyam Vin vivchav malyariyu ta chumu zibravshi kolekciyu starozhitnostej yaku vin vistaviv razom iz priladami vlasnogo tvoru v muzeyi Kirherianum U 1661 roci Kirher viyaviv ruyini cerkvi yaka po slovam bula pobudovana Kostyantinom Velikim na misci de svyatij Yevstahij bachiv rozp yattya v olenyachih rogah Vin zibrav groshi shob oplatiti rekonstrukciyu cerkvi yak it i jogo serce bulo pohovano v cerkvi pislya jogo smerti RobotiFrontispis do Laciuma Kirhera Odin z uchenih lyudej svogo chasu vin napisav bagato traktativ z najriznomanitnishih predmetiv de poruch z tochnimi vidomostyami povidomlyayutsya bajki bez najmenshogo kritichnogo do nih vidnoshennya Odin z uchenih lyudej svogo chasu Kirher opublikuvav bagato traktativ ta knig z najriznomanitnishih predmetiv takih yak yegiptologiya geologiya ta teoriya muziki de poruch z tochnimi vidomostyami povidomlyayutsya bajki bez najmenshogo kritichnogo do nih vidnoshennya Jogo sinkretichnij pidhid nehtuvav tradicijnimi mezhami mizh disciplinami napriklad jogo en nibito obgovoryuvav magnetizm ale takozh doslidzhuvav inshi sposobi tyazhinnya taki yak gravitaciya ta lyubov Mabut najvidomishoyu praceyu Kirhera Edip Egipetskij 1652 54 obshirne doslidzhennya yegiptologiyi ta porivnyalnogo religiyeznavstva Jogo knigi napisani latinskoyu movoyu otrimali shiroke poshirennya v XVII stolitti i spriyali shirokomu poshirennyu naukovoyi informaciyi Vvazhayetsya sho Kirher ne zrobiv istotnogo originalnogo vnesku hocha deyaki vidkrittya ta vinahodi napriklad charivnij lihtar inodi pomilkovo pripisuyutsya jomu U jogo peredmovi do Ars Magna Sciendi Sive Combinatoria Velike mistectvo piznannya abo kombinatorne mistectvo napis govorit Nothing is more beautiful than to know all Nemaye nichogo prekrasnishogo nizh znati vse Z jogo tvoriv z fiziki i matematiki vidomi Ars magna lucis et umbrae 1646 Musurgia universalis pro zvuk i muziku v tomu chisli mistit teoriyu afektiv 1650 Organum mathematicum Uyavlennya pro budovu Zemli vikladeni v jogo roboti Mundus subterraneus Pidzemnij svit 1664 zoologichni znannya togo chasu buli pidsumovani Kirherom v knizi Arca Noae Noyiv kovcheg 1675 U Rimi v Collegio Romano do sih pir zberigayetsya skladena Kirherom kolekciya predmetiv prirodnoyi istoriyi starozhitnostej fizichnih i matematichnih instrumentiv opisana Buonnani 1709 i Lattara 1773 v knizi Museo Kircheriano Z filologichnih i antikvarskih jogo drukovanih robit vidomi Prodromus copticus 1636 Oedipus Aegyptiacus 1 652 China monumentis illustrata 1667 ta in LingvokulturologiyaYegiptologiya Koptskij alfavit vid sive aegyptiacus Ostannij vidomij priklad yegipetskih iyeroglifiv datuyetsya 394 rokom nashoyi eri pislya chogo vsi znannya pro iyeroglifi buli vtracheni Poki Tomas Yung i Zhan Fransua Shampoljon ne znajshli klyuch do iyeroglifiv u XIX stolitti golovnim avtoritetom buv greckij gramatik IV stolittya Gorapollon chiyim golovnim vneskom bulo pomilkove uyavlennya pro te sho iyeroglifi ce malyunkove pismo i sho majbutni perekladachi povinni shukati simvolichne znachennya v malyunkah Pershe suchasne doslidzhennya iyeroglifiv z yavilosya v Iyeroglifiki en 1556 Kirher buv najvidomishim iz deshifruvalnikiv mizh starodavnimi ta suchasnimi chasami ta najvidomishim yegiptologom svogo chasu U svoyij Lingua Aegyptiaca Restituta 1643 Kirher nazvav iyeroglifi ciyeyu movoyu dosi nevidomoyu v Yevropi v yakij stilki zh malyunkiv skilki liter stilki zh zagadok skilki zvukiv slovom stilki zh labirintiv z yakih potribno vtekti yak gir na yaki potribno pidnyatisya Hocha deyaki z jogo uyavlen davno diskreditovani chastini jogo roboti buli cinnimi dlya piznishih uchenih i Kirher stav pionerom yegiptologiyi yak galuzi serjoznih doslidzhen Interes Kirhera do yegiptologiyi pochavsya v 1628 roci koli jogo zacikavila kolekciya iyeroglifiv u biblioteci Shpayera Vin vivchiv koptsku movu v 1633 roci i opublikuvav yiyi pershu gramatiku v 1636 roci en Todi Kirher porushiv Gorapollonovu interpretaciyu iyeroglifiv u svoyij Lingua aegyptiaca restituta Kirher stverdzhuvav sho koptska mova zberegla ostannij rozvitok davnoyegipetskoyi movi Cherez ce Kirhera vvazhali spravzhnim zasnovnikom yegiptologiyi oskilki jogo robota bula provedena do togo yak vidkrittya Rozetskogo kamenyu zrobilo yegipetski iyeroglifi zrozumilimi dlya vchenih Vin takozh viznav zv yazok mizh iyeratichnim ta iyeroglifichnim pismom Div takozhKartezianskij vodolaz KoptologiyaPrimitkiRKDartists d Track Q17299517 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Athanasius Kircher OUP 2006 ISBN 978 0 19 977378 7 d Track Q217595d Track Q24255573d Track Q1547776 BeWeB d Track Q77541206 https www musiklexikon ac at ml musik K Kircher Athanasius xml The Fine Art Archive 2003 d Track Q10855166 https www google es books edition Turning Traditions Upside Down efwOEAAAQBAJ hl es amp gbpv 1 amp dq francesco barberini AND 22collegio romano 22 amp pg PA224 amp printsec frontcover Glassie p 246 Woods p 108 Athanasius Kircher Britannica Online Encyclopaedia Britannica Procitovano 4 chervnya 2016 Cutler p 68 John Glassie A Man of Misconceptions The Life of an Eccentric in an Age of Change New York Riverhead 2012 p xiv Glassie p xv Fletcher John Edward 25 serpnya 2011 A Study of the Life and Works of Athanasius Kircher Germanus Incredibilis With a Selection of His Unpublished Correspondence and an Annotated Translation of His Autobiography angl BRILL ISBN 978 9004207127 Athanasius Kircher Britannica Online Encyclopaedia Britannica Procitovano 4 chervnya 2016 Athanasius Kircher Britannica Online Encyclopaedia Britannica Procitovano 4 chervnya 2016 Newman amp Grafton 1 2 Fletcher 2011 p 31 Kircher Athanasius Encyclopaedia Britannica from Encyclopaedia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite 2008 Kircher Athanasius Encyclopaedia Britannica from Encyclopaedia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite 2008 Craig P Bauer 2010 Unsolved The History and Mystery of the World s Greatest Ciphers from Ancient Egypt to Online Secret Societies Princeton University Press s 35 ISBN 9780691167671 Frimmer p 37 39 Woods p 109PosilannyaAtanasij Kirher v Enciklopediyi naukovoyi fantastiki za redakciyeyu Pitera Nikkolza Dzhona Klyuta ta Dejva Lengforda 22 listopada 2016 u Wayback Machine angl http www isfdb org cgi bin ea cgi 181525 22 listopada 2016 u Wayback Machine ros