Алма́з (від араб. ألماس, almās — нездоланний, англ. diamond; нім. Diamant) — мінерал класу самородних неметалів, тверда кристалічна алотропна видозміна карбону кубічної сингонії.
Алмаз | |
---|---|
![]() Кристал алмазу в породі | |
Загальні відомості | |
Статус IMA | чинний (успадкований, G)[d][1] |
Абревіатура | Dia |
Хімічна формула | С |
Клас мінералу | самородні неметали |
Nickel-Strunz 10 | 1.CB.10a[3] |
Dana 8 | 1.3.6.1 |
Генезис | магматичний, імпактний |
Ідентифікація | |
Колір | безбарвні і блакитного, жовтого, синього, зеленого та чорного кольорів |
Форма кристалів | октаедри, куби, тетраедри |
Сингонія | кубічна |
Вид симетрії | кубічна-гексаоктаедрична |
Просторова група | d[4] |
Спайність | довершена по {111} |
Злам | раковистий |
Твердість | 10 |
Блиск | алмазний |
Прозорість | прозорий до непрозорого |
Колір риси | нема |
Густина | 3,5—3,6 |
Розчинність | нерозчинний |
Оптичні властивості кристалів | |
Показник заломлення | 2,402-2,465 |
Інші характеристики | |
Хімічні властивості | інертний |
Подібні мінерали | кварц, циркон |
Названо на честь | Invincible (грецька)[3] |
Особливі характеристики | аномальна теплопровідність 2100 Вт/м·К |
|
Загальні відомості
Алмаз належить до дорогоцінних каменів і є найтвердішим з відомих мінералів (твердість 10 за шкалою Мооса за означенням). Алмази можуть бути як природними, так і синтетичними. Промислові алмази завдяки своїй надзвичайній твердості використовуються в різальному інструменті для шліфування, свердління й токарної обробки твердих металів та їхніх сплавів, буріння твердих гірських порід тощо.
Найбільші родовища алмазу розташовані в Африці (ПАР, Демократична Республіка Конго, Танзанія), Азії (Російська Федерація, Індія) та Австралії. Щорічний світовий видобуток алмазу становить приблизно 300 кг. Ограновані ювелірні алмази в Україні називають діамантами.
Починаючи з середини 1950-х років алмаз почали одержувати штучно з графіту. І алмаз, і графіт — це різні форми одного і того ж елемента — вуглецю. Синтетичні алмази також відомі під назвами HPHT-алмази та CVD-алмази, що отримали назву від двох популярних методів їх виробництва. HPHT розшифровується як високий тиск і температура (англ. high-pressure high-temperature), а CVD — хімічне осадження з пари (англ. chemical vapor deposition). Ці два методи домінують у виробництві синтетичних алмазів. Третій метод, відомий як синтез з підривом, став використовуватися в кінці 1990-х. Синтетичні та природні алмази є однаковими за фізичними властивостями й кристалографією. Станом на 2011 рік близько 97 % алмазів (за масою), що використовуються у промисловості — синтетичні.
Походження
Міжнародна група дослідників з'ясувала, що найцінніші алмази утворилися в особливих умовах: серед «ванн» з розплавлених металів. Тому вони перемішувалися з ними, що в звичайних умовах формування алмазів практично ніколи не трапляється.
Історичні відомості
Старовинна українська назва алмазу адама́нт (від грец. ἀδάμας — незламний, непорушний). У науковій літературі українською мовою під назвою «адамант» алмаз уперше описаний в лекції «Про камені та геми» Феофаном Прокоповичем, яка була прочитана в Києво-Могилянській академії в 1705–1709 роках.
На думку стародавніх індусів алмази утворюються з п'яти першоелементів: землі, води, неба, повітря і енергії. При цьому алмази поділялися на чотири класи (варни): брахмани (безколірні і білі, шестивершинні); кшатрії (камені з червоним відтінком); вайшьї (зеленуваті); шудри (сірі і чорні).
Легенди та повір'я пов'язані з алмазами описав Пліній Старший у «Природній історії викопних тіл».
У Середньовіччі були створені спеціальні книги про походження, магічні і цілющі властивості різних каменів — лапідарії. Алмаз вважався каменем мужності, твердості, дарував перемогу над ворогами, гостроту розуму, охороняв від журби та чаклунства, злих духів.
На ранньому періоді історії розробки алмазних родовищ в Південній Африці вважалось вигідним розводити домашню птицю. Птахи порпались у відвалах гірських виробіток і, побачивши блискучі зерна, проковтували їх. Зоб кожної зарізаної птахи уважно оглядали, сподіваючись побачити дорогоцінний кристал. Так у зобі одного голуба, вбитого на території алмазного родовища, було виявлено 23 алмази масою 5,5 карата. В Російських газетах ІІ половини XIX ст. повідомлялось про уральську курку, яка «знесла» діамант.
Підробки діамантів, які зовнішньо важко було відрізнити від справжніх каменів, виготовлялися із свинцевого скла з кін. XVIII ст. Вони відомі під назвами «стрази» і «тетовські діаманти»
Структура алмазу
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5TDBScFlXMXZibVJmUTNWaWFXTXRSbDlzWVhSMGFXTmxYMkZ1YVcxaGRHbHZiaTVuYVdZdk1qSXdjSGd0UkdsaGJXOXVaRjlEZFdKcFl5MUdYMnhoZEhScFkyVmZZVzVwYldGMGFXOXVMbWRwWmc9PS5naWY=.gif)
Елементарна комірка просторової кристалічної ґратки алмазу є гранецентрований куб з 4 додатковими атомами, розташованими всередині куба, на 1/4 великих діагоналей. Розмір ребра елементарної комірки а0=0,357 нм (при t=25О °C і Р=1 атм). Найкоротша відстань між двома сусідніми атомами с = 0,154 нм. Атоми вуглецю в структурі алмазу утворюють міцні ковалентні зв'язки з чотирма сусідніми атомами, скеровані під кутом 109o28' відносно один одного. Алмаз — один із найтвердіших матеріалів, відомих людству.(Фулерити, або фулерони наприклад)
Морфологія алмазу
Кристали мають форму октаедра, ромбододекаедра, куба і тетраедра з гладкими і пластинчато-східчастими гранями або округлими поверхнями, на яких розвинені різноманітні акцесорії. Характерні пласкі, довгасті та складні кристали простої і комбінованої форм, двійники зростання і проростання, паралельні і довільно орієнтовані зростки, піраміди росту.
Хімічний склад
У алмазі присутні домішки Si, Al, Mg, Са, Na, Ва, Mn, Fe, Cr, Ti, В та ін. елементів. Азот є головною домішкою, що найбільше впливає на фізичні властивості алмазу. Кристали алмазу, непрозорі до УФ випромінення, називаються алмазами І типу; всі інші належать до типу II. Вміст азоту в переважній більшості кристалів алмазу, що належать до типу І, становить близько 0,25 %. Рідше зустрічаються безазотні алмази, що належать до типу II, в яких домішки азоту не перевищують 0,001 %. Азот ізоморфно входить в структуру алмазу і утворює самостійно або в сукупності із структурними дефектами (вакансіями, дислокаціями) центри, відповідальні за забарвлення, люмінесценцію, поглинання в УФ, видимій, інфрачервоній і мікрохвильовій областях, характер розсіювання рентгенівських променів та ін.
Фізичні властивості
Форма зерен
Більша частина алмазів зустрічається в природі у вигляді окремих добре сформованих кристалів або їх уламків. Переважають октаедри, ромбододекаедри та куби, а також їх комбінації. Це кристали з рівними плоскими гранями. Іноді зустрічаються кривогранні, округлі кристали, в деяких родовищах вони навіть переважають. Часто кристали алмазу зростаються, або ніби проростають один в одного, утворюючи відповідно так звані двійники зростання і проростання.
Крупність зерен
Зазвичай розміри алмазних зерен — від часток міліметра до 0,5–1 см в поперечнику, але зустрічаються і дуже крупні кристали.
Густина алмазу становить 3,5-3,53 г/см3. Алмази можуть бути безбарвними або з ледве помітним відтінком, а також яскраво забарвленими в жовтий, коричневий, рожево-бузковий, зелений, блакитний, синій, молочно-білий і сірий (до чорного) кольори. При опроміненні зарядженими частинками алмаз набуває зеленого або блакитного кольору. Зворотний процес — перетворення забарвленого алмазу в безбарвний — досі не вдалося провести. Поверхня алмазів з найдавніших родовищ (вік яких перевищує 1 млрд років) має зелене забарвлення, яке зникає при механічній обробці кристалу.
Більшість природних алмазів безбарвні, але бувають камені найрізноманітніших кольорів та відтінків. Найчастіше зустрічаються алмази зі слабким жовтуватим відтінком, а також зеленкуваті. В родовищах Південної Африки трапляються бурі алмази; за рахунок значних домішок аморфного вуглецю вони можуть набувати цілковито чорного кольору. Рожеві, рубіново-червоні та сині алмази дуже рідкісні. Щодо алмазів сапфірово-синього кольору, то це — явище виняткове, і цінуються вони дуже високо.
Блиск. Заломлення світла. Люмінесценція
Для алмазу характерні сильний блиск, високий показник заломлення (n=2,417) і сильно виражений ефект дисперсії (0,063), що зумовлює різнокольорову гру світла в діамантах. Як правило, в кристалах алмаз виявляє аномальне двопроменезаломлення через напруження, яке виникає у зв'язку зі структурними дефектами і включеннями. Кристали алмазу прозорі; напівпрозорі або непрозорі в залежності від насиченості мікроскопічними включеннями графіту, інших мінералів і газово-рідких вакуолей. При освітленні УФ променями значна частина прозорих і напівпрозорих кристалів алмазу люмінесціює синім, блакитним і рідше жовтим, жовто-зеленим, оранжевим, рожевим і червоним кольорами. Кристали алмазу (за рідкісним винятком) люмінесціюють під дією рентгенівських променів. В алмазах проявляється також електро-, трибо- і термолюмінесценція.
Відносна твердість алмазу за шкалою Мооса складє 10. Алмаз дуже крихкий, має довершену спайність по грані (111). Модуль Юнга 0,9 ТПа.
Чиста поверхня алмазу має високу гідрофобність (крайовий кут — 105—104o), але в природних умовах алмаз покривається тонкими плівками, що підвищують його гідрофільність. Алмаз з чистою поверхнею гідрофобний, тобто не змочується водою.
Температура плавлення алмазу становить 3700…4000 °C за тиску 11 ГПа. На повітрі алмаз згорає при 850—1000 °C, а у струмені чистого кисню горить блідо-блакитним полум'ям при 720—800 °C, з утворенням вуглекислого газу. При нагріванні до 2000 °C без доступу повітря алмаз спонтанно за 15…30 хвилин переходить у графіт й вибухоподібно руйнується на дрібні частинки.. За температур понад 2000 K зміна термодинамічних характеристик алмазу (теплоємність, ентальпія) зі зростанням температури набуває аномального характеру.
Використання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUyTDFadmJHTmhibWxqVUdsd1pTNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RWbTlzWTJGdWFXTlFhWEJsTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Використовують алмази для виготовлення абразивних та різальних інструментів, при бурінні, в ювелірній справі (див. діамант). Вагу алмазів вимірюють каратами.
Алмази в Україні
За останніми дослідженнями в Україні виявлені дві перспективні ділянки щодо знаходження алмазоносних кімберлітів, які розташовані у Східному Приазов'ї (Донеччина, Тельманівський район та ін.) і на Волині (Рівненщина, с. Кухітська Воля).
На Вінниччині виявлені алмази в Тиврівському районі, в алювії Дністра, в пісках на території Оратівського та деяких інших районів. Це зерна розміром від 0,1 до 1-2 мм, принесені древніми потоками з корінних джерел, місце розташування яких досі невідомо. Значна кількість знахідок алмазів і їх мінералів-супутників свідчать про цілком реальну можливість виявлення корінних родовищ. На сьогодні достовірно відома тільки природа алмазів, що зустрічаються поблизу Липовця. Вони утворилися саме тут десятки або сотні мільйонів років тому в результаті падіння величезного метеорита.
Різновиди алмазів та найвідоміші діаманти
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhpTDBScFlXMWhiblJsY2lVeVExOU9KVU16SlVFMVozSmhYM04wYjNKaFgyOWphRjl5ZVd0MFltRnlZVjlrYVdGdFlXNTBaWElsTWtOZlRtOXlaR2x6YTE5bVlXMXBiR3BsWW05ckxuQnVaeTh5TWpCd2VDMUVhV0Z0WVc1MFpYSWxNa05mVGlWRE15VkJOV2R5WVY5emRHOXlZVjl2WTJoZmNubHJkR0poY21GZlpHbGhiV0Z1ZEdWeUpUSkRYMDV2Y21ScGMydGZabUZ0YVd4cVpXSnZheTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelptTDBKeWFXeHNZVzUwWlc0dWFuQm5Mekl5TUhCNExVSnlhV3hzWVc1MFpXNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Відомі такі діаманти:
- алансонський (кварц димчастий);
- «Альєнде» (125 каратів, знайдено в Якутії 1973 року);
- арканзаський (дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з родовищ штату Арканзас, США);
- богемський (1. Дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з Чеського масиву. 2. Торговельна назва кришталю гірського з Чехії);
- бріансонський (дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з околиць м. Бріансона, Франція);
- бристольський (дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з англійських родовищ);
- «Валентина Терешкова» (прозорий з незначним жовтим відтінком, 51,66 карата, знайдено 1963 року в Якутії, названо на честь першої жінки космонавта Валентини Терешкової);
- «Варгас» (726,6 карата, з Бразилії);
- «Великий герцог Тоскани» (те саме, що алмаз «Флорентієць»);
- «Великий Могол» (первісна назва алмазу «Орлов»);
- (44,62 карата, знайдений у 1966 у Якутії);
- «Гоппе» (густо-синього кольору з Індії вагою 44 карати);
- «Де-Бірс» (з жовтуватим відтінком, 428,5 карата, знайдено 1888 року на копальні «Де-Бірс», Південна Африка);
- (726 каратів, знайдено 1934 року на копальні «Прем'єр» у Південній Африці);
- «Дютойтспан» (великий алмаз вагою 253,7 карата з Південної Африки).
- «Ексцельсіор» (995,3 карата, знайдено 1893 року на копальні «Ягерсфонтейн» у Південній Африці);
- жовтуватий (те саме, що алмаз капський);
- «Зірка Африки» (те саме, що алмаз «Кулінан»);
- «Зірка Півдня» (те саме, що алмаз «Південна зірка»);
- (457 каратів, з Південної Африки);
- «Каєнський» (дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з родовища Кайєнн, Швейцарія);
- капський (з Капської області, Південна Африка);
- кілікранський (безбарвний топаз із Тасманії);
- «Коїнур» (те саме, що алмаз «Кохінур»);
- Конго (алмазний порох)
- корнуольський (алмази з околиць Корнула, Індія);
- «Кохінур» (з Індії, відомий з 1304 року, 793,5 карата; після першої огранки мав 186,1 карата, після другої — 106,1 карата);
- «Кулінан» (найбільший з відомих алмазів з первинною вагою 3106 каратів, знайдено 1905 року на копальні «Прем'єр» у Південній Африці);
- лейк-джорджський (дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з околиць міста Лейк-Джордж, штат Нью-Йорк, США);
- ліппський (з околиць м. Ліпова — колишнє м. Ліппа, Румунія);
- «Літній» (46,36 карата, знайдено 1966 року в Якутії);
- (1966 р.,з родовищ Якутії-Сахи, 105,98 карата).;
- мармароський (те саме, що діамант мармароський — гірський кришталь, що трапляється у Східних Карпатах);
- матарський (торговельна назва циркону з родовища Матара, о. Шрі Ланка);
- медокський (дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з родов. округа Медок, Канада);
- «Надія» (найвідоміший кольоровий діамант, 45,52 ct вагою синій діамант. З Індії, де був найдений, його привіз Ян Баптист Таверньєр 1642 році)
- невадський (штучно знебарвлений обсидіан з родовища штату Невада, США);
- Орлов (діамант) (прозорий з ледве помітним зеленувато-синюватим відтінком; в ограненому вигляді 194,8 карата; знайдений у Голконді, Індія на початку 17 ст.; первісно — 400 каратів);
- «Південна зірка» (в ограненому вигляді 125,5 карата, знайдено 1853 року в Бразилії, до огранки — 254,5 карата);
- «Пітт» (те саме, що алмаз «Регент»);
- «Регент» (в ограненому вигляді 136,9 карата, знайдений в 1701 р. в Індії);
- рейнський (торговельна назва гірського кришталю з Німеччини);
- сибірський (дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з родов. Уралу і Сибіру);
- сірчистий (зайва назва піриту);
- «Сталінградський» (з Якутії, 166 каратів);
- східний (застаріла та торговельна назва безбарвного корунду);
- «Тайлор-Бартон» «Taylor-Burton»
- «Тіфані» (оранжево-жовтого кольору вагою в ограненому вигляді 128,5 карата; знайдений у 1878 році на родов. Кімберлі, Півд. Африка);
- уральський (народна рос. назва гірського кришталю або топазу);
- «Флорентієць» (вагою в ограненому вигляді 133,2 кар.; знайдений в 1878 р. у родов. Кімберлі, Півд. Африка);
- херкімерський (дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з округу , шт. Нью-Йорк, США),
- чорний (відміна алмазу з блискучими крапками, яка важче піддається шліфуванню, ніж звичайний алмаз),
- шаумберзький (дрібні, прозорі з сильним блиском кристали гірського кришталю з околиць Шаумберґа, Німеччина);
- «Шах» (після огранки мав 88,7 карата; знайдений в Індії в кінці 16 ст.; первісна вага 95 кар.);
- «Ювілейний» (650,8 карата, знайдений в 1895 році на родовищі , Півд. Африка; вага після огранки 245,3 кар.);
- «De Beers Millennium Star» (Зірка тисячоліття) (після лазерної обробки — 203 каратний діамант грушевидної форми);
- «Сторічний» (виявлений в липні 1988 року — на 100-річний ювілей відомої алмазодобувної і обробної фірми De Beers. У первинному вигляді важив 599,10 карат);
- Карове АК6 (найбільший з відомих алмазів після «Кулінана» з первинною вагою 1111 каратів, знайдено на копальні «Карове» у Ботсвані 16 листопада 2015 року).
Штучні алмази
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZoTDFONWJuUm9aWFJwWTBScFlXMXZibVJ6TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxVGVXNTBhR1YwYVdORWFXRnRiMjVrY3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
Синтетичні алмази одержують шляхом кристалізації розчину вуглецю в розплавах металів та сплавів після екстремального стискування реакційної суміші в герметичній неметалевій чарунці та нагрівання до високих температур. Розплав із вуглецем утворюється при нагріванні до 1450…2000 за рахунок пропускання електроструму. Синтез алмазу шляхом перебудови графітової шарової структури карбону в щільну алмазну відбувається за величезного тиску й температури.
Перший синтез алмазу здійснено в лабораторії фірми ACEA у Швеції (1952), а потім в лабораторії компанії «General Electric» у США (1953). На основі досліджень, проведених в Інституті фізики високих тисків АН СРСР під керівництвом Л. Ф. Верещагіна у 1960 році українські вчені у 1961 році в Інституті надтвердих матеріалів АН України (Київ) під керівництвом В. М. Бакуля розробили ефективну промислову технологію синтезу штучних алмазів. У ЦКТБ твердосплавного й алмазного інструменту було здійснено випуск перших 2000 каратів штучних алмазів; з 1963 року налагоджено їхнє серійне виробництво.
Згодом над цією проблемою почали працювати також групи вчених з Інституту проблем матеріалознавства ім. І. Францевича НАН України, Інституту фізики НАН України, Інституту фізики напівпровідників НАН України, Донецького фізико-технічного інституту ім. О. Галкіна НАН України, Національного наукового центру «Харківський фізико-технічний інститут» НАН України.
Прямий фазовий перехід графіт → алмаз зафіксовано на початку 1960-х років за умов ударно-хвильового навантаження за характерним зламом графіту. У 1961 році з'явились перші публікації дослідників компанії «DuPont» про отримання алмазу (розмір до 100 мкм) методом ударно-хвильового навантаження з використанням енергії вибуху (цей метод було реалізовано у 1975 році в Інституті надтвердих матеріалів АН України). Відомою є також технологія отримання алмазів методом детонаційоного навантаження в умовах вибуху деяких вибухових речовин, наприклад, троти́лу, з негативним кисневим балансом, при якому алмази утворюються безпосередньо з продуктів вибуху. Є найдешевшим способом отримання алмазів, однак, «детонаційні алмази» є надзвичайно дрібними (до 1 мкм) й придатні лише як абразиви та напилення.
Українським ученим по праву належить пріоритет у встановленні особливих умов синтезу дрібних порошкових алмазів, одержанні щільних полікристалів та вирощуванні великих прозорих досконалих монокристалів розміром 5…10 мм.
Вчені зі Стенфордського університету зробили алмаз з нафти
Див. також
У Вікісловнику є сторінка алмаз. |
Примітки
- Нікель Е. Г., Nichols M. C. IMA/CNMNC List of Mineral Names (March 2009) — 2009.
- Warr L. N. IMA–CNMNC approved mineral symbols // Mineralogical Magazine — Cambridge University Press, 2021. — Vol. 85. — P. 291–320. — ISSN 0026-461X; 1471-8022 — doi:10.1180/MGM.2021.43
- Ralph J., Nikischer T., Hudson Institute of Mineralogy Mindat.org: The Mineral and Locality Database — [Keswick, VA], Coulsdon, Surrey: 2000.
- mineralienatlas.de
- ДСТУ 2486-94 Алмази та інструменти алмазні. Терміни та визначення.
- . vseokamnyah.ru. Архів оригіналу за 24 вересня 2018. Процитовано 23 вересня 2018.
- Donald W. Olson (March 2013). (PDF). 2011 Minerals Yearbook (англ.). USGS. Архів оригіналу (PDF) за 5 березня 2016. Процитовано 17 жовтня 2013.
, synthetic diamond accounted for about 97% by weight of the industrial diamond used in the united states and about 97% by weight of the industrial diamond used in the world during 2011.
- Smith, Evan M.; Shirey, Steven B.; Nestola, Fabrizio; Bullock, Emma S.; Wang, Jianhua; Richardson, Stephen H.; Wang, Wuyi (16 грудня 2016). . Science (EN) . doi:10.1126/science.aal1303. Архів оригіналу за 23 січня 2022. Процитовано 23 січня 2022.
- . Архів оригіналу за 19 грудня 2016. Процитовано 17 грудня 2016.
- «Алмаз» [ 21 березня 2020 у Wayback Machine.] в ЕСУ.
- . swimcincinnati.com (рос.). Архів оригіналу за 7 серпня 2016. Процитовано 17 грудня 2016.
- р, Т-Діаграма плавлення алмазу та графіту з врахуванням аномальності високотемпературної теплоємності // Андреев В. Д. Избранные проблемы теоретической физики. — К.: Аванпост-Прим,. — 2012.
- Спонтанная графитизация и термодеструкция алмаза при Т > 2000 K // Андреев В. Д. Избранные проблемы теоретической физики. — К.: Аванпост-Прим,. — 2012.
- Аномальная термодинамика алмазной решетки // Андреев В. Д. Избранные проблемы теоретической физики. — К.: Аванпост-Прим,. — 2012.
- Кравчук П. А. Рекорды природы. — Любешов : Эрудит, 1993. — 216 с. — . (рос.), с. 90
- Алмаз Украины: Пятидесятилетие работы Института сверхтвердых материалов им. В. Н. Бакуля (1961—2011 гг.) / Нац. акад. наук Украины ; Под общ. ред. акад. НАН Украины, д-ра техн. наук, проф. Новикова Н. В. — К. : Азимут-Украина, 2011. — 448 с. —
- Alder B.J.,Christian R.H. Behavior of strongly shocked carbon. //Phys. Rev. Lett., 1961, 7, 367
- Бакуль В. Н., Алмазы марки АВ, синтезируемые взрывом. //Синтетические алмазы, 1975, вып. 5 (41), С. 3-4
- О механизме образования алмаза при ударном нагружении. //Синтетические алмазы, 1976, вып. 5 (47), С. 12-20
- Лукаш В. А. и др. Методы синтеза сверхтвёрдых материалов с помощью взрыва. //Синтетические алмазы,1976, вып. 5 (47), С. 21-26
- Волков К. В., Даниленко В. В., Елин В. И. //Физика горения и взрыва, 1990, вып. 26, т. 3, С. 123—125
- Новиков Н. В., Богатырева Г. П., Волошин М. Н. Детонационные алмазы в Украине // Физика твёрдого тела : журнал. — 2004. — Т. 46, вип. 4. — С. 585-590.
- Геологи зі Стенфордського університету зробили алмаз з нафти
Література
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2004. — Т. 1 : А — К. — 640 с. — .
- Лазаренко Є. К., Винар О. М. Алмаз // Мінералогічний словник. — К. : Наукова думка, 1975. — 774 с.
- Алмаз // Мінералого-петрографічний словник / Укл. : Білецький В. С., Суярко В. Г., Іщенко Л. В. — Х. : НТУ «ХПІ», 2018. — Т. 1. Мінералогічний словник. — 444 с. — .
- Історія алмазів[недоступне посилання з червня 2019]
- Алмазные месторождения Якутии. Науч. ред. акад. В. С. Соболева. — М., 1959;
- Трофимов В. С. Ресурсы алмазов в зарубежных странах. — М.—Л., 1947. (Минеральные ресурсы зарубежных стран. В. 7.).
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Алмаз |
- Алмази синтетичні [ 7 квітня 2022 у Wayback Machine.] // ВУЕ
- Properties of diamond: Ioffe database [ 9 червня 2011 у Wayback Machine.]
- Interactive structure of bulk diamond (Java applet)
- PBS Nature: Diamonds [ 17 травня 2009 у Wayback Machine.]
- Smithsonian's Splendour of Diamonds exhibit [ 27 грудня 2012 у Wayback Machine.]
- Справочник химика [ 12 червня 2013 у Wayback Machine.] (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya pro mineral Pro yuvelirno obroblenij mineral div diamant Alma z vid arab ألماس almas nezdolannij angl diamond nim Diamant mineral klasu samorodnih nemetaliv tverda kristalichna alotropna vidozmina karbonu kubichnoyi singoniyi AlmazKristal almazu v porodiZagalni vidomostiStatus IMA chinnij uspadkovanij G d 1 Abreviatura DiaHimichna formula SKlas mineralu samorodni nemetaliNickel Strunz 10 1 CB 10a 3 Dana 8 1 3 6 1Genezis magmatichnij impaktnijIdentifikaciyaKolir bezbarvni i blakitnogo zhovtogo sinogo zelenogo ta chornogo kolorivForma kristaliv oktaedri kubi tetraedriSingoniya kubichnaVid simetriyi kubichna geksaoktaedrichnaProstorova grupa d 4 Spajnist dovershena po 111 Zlam rakovistijTverdist 10Blisk almaznijProzorist prozorij do neprozorogoKolir risi nemaGustina 3 5 3 6Rozchinnist nerozchinnijOptichni vlastivosti kristalivPokaznik zalomlennya 2 402 2 465Inshi harakteristikiHimichni vlastivosti inertnijPodibni minerali kvarc cirkonNazvano na chest Invincible grecka 3 Osoblivi harakteristiki anomalna teploprovidnist 2100 Vt m K Almaz u VikishovishiZagalni vidomostiAlmaz nalezhit do dorogocinnih kameniv i ye najtverdishim z vidomih mineraliv tverdist 10 za shkaloyu Moosa za oznachennyam Almazi mozhut buti yak prirodnimi tak i sintetichnimi Promislovi almazi zavdyaki svoyij nadzvichajnij tverdosti vikoristovuyutsya v rizalnomu instrumenti dlya shlifuvannya sverdlinnya j tokarnoyi obrobki tverdih metaliv ta yihnih splaviv burinnya tverdih girskih porid tosho Najbilshi rodovisha almazu roztashovani v Africi PAR Demokratichna Respublika Kongo Tanzaniya Aziyi Rosijska Federaciya Indiya ta Avstraliyi Shorichnij svitovij vidobutok almazu stanovit priblizno 300 kg Ogranovani yuvelirni almazi v Ukrayini nazivayut diamantami Pochinayuchi z seredini 1950 h rokiv almaz pochali oderzhuvati shtuchno z grafitu I almaz i grafit ce rizni formi odnogo i togo zh elementa vuglecyu Sintetichni almazi takozh vidomi pid nazvami HPHT almazi ta CVD almazi sho otrimali nazvu vid dvoh populyarnih metodiv yih virobnictva HPHT rozshifrovuyetsya yak visokij tisk i temperatura angl high pressure high temperature a CVD himichne osadzhennya z pari angl chemical vapor deposition Ci dva metodi dominuyut u virobnictvi sintetichnih almaziv Tretij metod vidomij yak sintez z pidrivom stav vikoristovuvatisya v kinci 1990 h Sintetichni ta prirodni almazi ye odnakovimi za fizichnimi vlastivostyami j kristalografiyeyu Stanom na 2011 rik blizko 97 almaziv za masoyu sho vikoristovuyutsya u promislovosti sintetichni PohodzhennyaMizhnarodna grupa doslidnikiv z yasuvala sho najcinnishi almazi utvorilisya v osoblivih umovah sered vann z rozplavlenih metaliv Tomu voni peremishuvalisya z nimi sho v zvichajnih umovah formuvannya almaziv praktichno nikoli ne traplyayetsya Istorichni vidomostiDokladnishe Istoriya almaziv Starovinna ukrayinska nazva almazu adama nt vid grec ἀdamas nezlamnij neporushnij U naukovij literaturi ukrayinskoyu movoyu pid nazvoyu adamant almaz upershe opisanij v lekciyi Pro kameni ta gemi Feofanom Prokopovichem yaka bula prochitana v Kiyevo Mogilyanskij akademiyi v 1705 1709 rokah Na dumku starodavnih indusiv almazi utvoryuyutsya z p yati pershoelementiv zemli vodi neba povitrya i energiyi Pri comu almazi podilyalisya na chotiri klasi varni brahmani bezkolirni i bili shestivershinni kshatriyi kameni z chervonim vidtinkom vajshyi zelenuvati shudri siri i chorni Legendi ta povir ya pov yazani z almazami opisav Plinij Starshij u Prirodnij istoriyi vikopnih til U Serednovichchi buli stvoreni specialni knigi pro pohodzhennya magichni i cilyushi vlastivosti riznih kameniv lapidariyi Almaz vvazhavsya kamenem muzhnosti tverdosti daruvav peremogu nad vorogami gostrotu rozumu ohoronyav vid zhurbi ta chaklunstva zlih duhiv Na rannomu periodi istoriyi rozrobki almaznih rodovish v Pivdennij Africi vvazhalos vigidnim rozvoditi domashnyu pticyu Ptahi porpalis u vidvalah girskih virobitok i pobachivshi bliskuchi zerna prokovtuvali yih Zob kozhnoyi zarizanoyi ptahi uvazhno oglyadali spodivayuchis pobachiti dorogocinnij kristal Tak u zobi odnogo goluba vbitogo na teritoriyi almaznogo rodovisha bulo viyavleno 23 almazi masoyu 5 5 karata V Rosijskih gazetah II polovini XIX st povidomlyalos pro uralsku kurku yaka znesla diamant Pidrobki diamantiv yaki zovnishno vazhko bulo vidrizniti vid spravzhnih kameniv vigotovlyalisya iz svincevogo skla z kin XVIII st Voni vidomi pid nazvami strazi i tetovski diamanti Struktura almazuElementarna komirka kristalichnoyi strukturi almazuDokladnishe Struktura almazu Elementarna komirka prostorovoyi kristalichnoyi gratki almazu ye granecentrovanij kub z 4 dodatkovimi atomami roztashovanimi vseredini kuba na 1 4 velikih diagonalej Rozmir rebra elementarnoyi komirki a0 0 357 nm pri t 25O C i R 1 atm Najkorotsha vidstan mizh dvoma susidnimi atomami s 0 154 nm Atomi vuglecyu v strukturi almazu utvoryuyut micni kovalentni zv yazki z chotirma susidnimi atomami skerovani pid kutom 109o28 vidnosno odin odnogo Almaz odin iz najtverdishih materialiv vidomih lyudstvu Fuleriti abo fuleroni napriklad Morfologiya almazuKristali mayut formu oktaedra rombododekaedra kuba i tetraedra z gladkimi i plastinchato shidchastimi granyami abo okruglimi poverhnyami na yakih rozvineni riznomanitni akcesoriyi Harakterni plaski dovgasti ta skladni kristali prostoyi i kombinovanoyi form dvijniki zrostannya i prorostannya paralelni i dovilno oriyentovani zrostki piramidi rostu Himichnij skladU almazi prisutni domishki Si Al Mg Sa Na Va Mn Fe Cr Ti V ta in elementiv Azot ye golovnoyu domishkoyu sho najbilshe vplivaye na fizichni vlastivosti almazu Kristali almazu neprozori do UF viprominennya nazivayutsya almazami I tipu vsi inshi nalezhat do tipu II Vmist azotu v perevazhnij bilshosti kristaliv almazu sho nalezhat do tipu I stanovit blizko 0 25 Ridshe zustrichayutsya bezazotni almazi sho nalezhat do tipu II v yakih domishki azotu ne perevishuyut 0 001 Azot izomorfno vhodit v strukturu almazu i utvoryuye samostijno abo v sukupnosti iz strukturnimi defektami vakansiyami dislokaciyami centri vidpovidalni za zabarvlennya lyuminescenciyu poglinannya v UF vidimij infrachervonij i mikrohvilovij oblastyah harakter rozsiyuvannya rentgenivskih promeniv ta in Fizichni vlastivostiForma zeren Bilsha chastina almaziv zustrichayetsya v prirodi u viglyadi okremih dobre sformovanih kristaliv abo yih ulamkiv Perevazhayut oktaedri rombododekaedri ta kubi a takozh yih kombinaciyi Ce kristali z rivnimi ploskimi granyami Inodi zustrichayutsya krivogranni okrugli kristali v deyakih rodovishah voni navit perevazhayut Chasto kristali almazu zrostayutsya abo nibi prorostayut odin v odnogo utvoryuyuchi vidpovidno tak zvani dvijniki zrostannya i prorostannya Shema utvorennya almaziv Krupnist zeren Zazvichaj rozmiri almaznih zeren vid chastok milimetra do 0 5 1 sm v poperechniku ale zustrichayutsya i duzhe krupni kristali Gustina almazu stanovit 3 5 3 53 g sm3 Almazi mozhut buti bezbarvnimi abo z ledve pomitnim vidtinkom a takozh yaskravo zabarvlenimi v zhovtij korichnevij rozhevo buzkovij zelenij blakitnij sinij molochno bilij i sirij do chornogo kolori Pri oprominenni zaryadzhenimi chastinkami almaz nabuvaye zelenogo abo blakitnogo koloru Zvorotnij proces peretvorennya zabarvlenogo almazu v bezbarvnij dosi ne vdalosya provesti Poverhnya almaziv z najdavnishih rodovish vik yakih perevishuye 1 mlrd rokiv maye zelene zabarvlennya yake znikaye pri mehanichnij obrobci kristalu Bilshist prirodnih almaziv bezbarvni ale buvayut kameni najriznomanitnishih koloriv ta vidtinkiv Najchastishe zustrichayutsya almazi zi slabkim zhovtuvatim vidtinkom a takozh zelenkuvati V rodovishah Pivdennoyi Afriki traplyayutsya buri almazi za rahunok znachnih domishok amorfnogo vuglecyu voni mozhut nabuvati cilkovito chornogo koloru Rozhevi rubinovo chervoni ta sini almazi duzhe ridkisni Shodo almaziv sapfirovo sinogo koloru to ce yavishe vinyatkove i cinuyutsya voni duzhe visoko Blisk Zalomlennya svitla Lyuminescenciya Dlya almazu harakterni silnij blisk visokij pokaznik zalomlennya n 2 417 i silno virazhenij efekt dispersiyi 0 063 sho zumovlyuye riznokolorovu gru svitla v diamantah Yak pravilo v kristalah almaz viyavlyaye anomalne dvopromenezalomlennya cherez napruzhennya yake vinikaye u zv yazku zi strukturnimi defektami i vklyuchennyami Kristali almazu prozori napivprozori abo neprozori v zalezhnosti vid nasichenosti mikroskopichnimi vklyuchennyami grafitu inshih mineraliv i gazovo ridkih vakuolej Pri osvitlenni UF promenyami znachna chastina prozorih i napivprozorih kristaliv almazu lyuminesciyuye sinim blakitnim i ridshe zhovtim zhovto zelenim oranzhevim rozhevim i chervonim kolorami Kristali almazu za ridkisnim vinyatkom lyuminesciyuyut pid diyeyu rentgenivskih promeniv V almazah proyavlyayetsya takozh elektro tribo i termolyuminescenciya Micnisni vlastivosti Vidnosna tverdist almazu za shkaloyu Moosa skladye 10 Almaz duzhe krihkij maye dovershenu spajnist po grani 111 Modul Yunga 0 9 TPa Zmochuvanist Chista poverhnya almazu maye visoku gidrofobnist krajovij kut 105 104o ale v prirodnih umovah almaz pokrivayetsya tonkimi plivkami sho pidvishuyut jogo gidrofilnist Almaz z chistoyu poverhneyu gidrofobnij tobto ne zmochuyetsya vodoyu Temperatura plavlennya almazu stanovit 3700 4000 C za tisku 11 GPa Na povitri almaz zgoraye pri 850 1000 C a u strumeni chistogo kisnyu gorit blido blakitnim polum yam pri 720 800 C z utvorennyam vuglekislogo gazu Pri nagrivanni do 2000 C bez dostupu povitrya almaz spontanno za 15 30 hvilin perehodit u grafit j vibuhopodibno rujnuyetsya na dribni chastinki Za temperatur ponad 2000 K zmina termodinamichnih harakteristik almazu teployemnist entalpiya zi zrostannyam temperaturi nabuvaye anomalnogo harakteru VikoristannyaShematichnij geologichnij rozriz kimberlitovoyi almazonosnoyi trubki Vikoristovuyut almazi dlya vigotovlennya abrazivnih ta rizalnih instrumentiv pri burinni v yuvelirnij spravi div diamant Vagu almaziv vimiryuyut karatami Almazi v UkrayiniDokladnishe Almazi v Ukrayini Za ostannimi doslidzhennyami v Ukrayini viyavleni dvi perspektivni dilyanki shodo znahodzhennya almazonosnih kimberlitiv yaki roztashovani u Shidnomu Priazov yi Donechchina Telmanivskij rajon ta in i na Volini Rivnenshina s Kuhitska Volya Na Vinnichchini viyavleni almazi v Tivrivskomu rajoni v alyuviyi Dnistra v piskah na teritoriyi Orativskogo ta deyakih inshih rajoniv Ce zerna rozmirom vid 0 1 do 1 2 mm prineseni drevnimi potokami z korinnih dzherel misce roztashuvannya yakih dosi nevidomo Znachna kilkist znahidok almaziv i yih mineraliv suputnikiv svidchat pro cilkom realnu mozhlivist viyavlennya korinnih rodovish Na sogodni dostovirno vidoma tilki priroda almaziv sho zustrichayutsya poblizu Lipovcya Voni utvorilisya same tut desyatki abo sotni miljoniv rokiv tomu v rezultati padinnya velicheznogo meteorita Riznovidi almaziv ta najvidomishi diamantiDokladnishe Znameniti almazi Najvidomishi diamanti svitu Ilyustraciya z enciklopediyi Nordisk familjebok Diamanti Vidomi taki diamanti alansonskij kvarc dimchastij Alyende 125 karativ znajdeno v Yakutiyi 1973 roku arkanzaskij dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z rodovish shtatu Arkanzas SShA bogemskij 1 Dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z Cheskogo masivu 2 Torgovelna nazva krishtalyu girskogo z Chehiyi briansonskij dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z okolic m Briansona Franciya bristolskij dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z anglijskih rodovish Valentina Tereshkova prozorij z neznachnim zhovtim vidtinkom 51 66 karata znajdeno 1963 roku v Yakutiyi nazvano na chest pershoyi zhinki kosmonavta Valentini Tereshkovoyi Vargas 726 6 karata z Braziliyi Velikij gercog Toskani te same sho almaz Florentiyec Velikij Mogol pervisna nazva almazu Orlov 44 62 karata znajdenij u 1966 u Yakutiyi Goppe gusto sinogo koloru z Indiyi vagoyu 44 karati De Birs z zhovtuvatim vidtinkom 428 5 karata znajdeno 1888 roku na kopalni De Birs Pivdenna Afrika 726 karativ znajdeno 1934 roku na kopalni Prem yer u Pivdennij Africi Dyutojtspan velikij almaz vagoyu 253 7 karata z Pivdennoyi Afriki Ekscelsior 995 3 karata znajdeno 1893 roku na kopalni Yagersfontejn u Pivdennij Africi zhovtuvatij te same sho almaz kapskij Zirka Afriki te same sho almaz Kulinan Zirka Pivdnya te same sho almaz Pivdenna zirka 457 karativ z Pivdennoyi Afriki Kayenskij dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z rodovisha Kajyenn Shvejcariya kapskij z Kapskoyi oblasti Pivdenna Afrika kilikranskij bezbarvnij topaz iz Tasmaniyi Koyinur te same sho almaz Kohinur Kongo almaznij poroh kornuolskij almazi z okolic Kornula Indiya Kohinur z Indiyi vidomij z 1304 roku 793 5 karata pislya pershoyi ogranki mav 186 1 karata pislya drugoyi 106 1 karata Kulinan najbilshij z vidomih almaziv z pervinnoyu vagoyu 3106 karativ znajdeno 1905 roku na kopalni Prem yer u Pivdennij Africi lejk dzhordzhskij dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z okolic mista Lejk Dzhordzh shtat Nyu Jork SShA lippskij z okolic m Lipova kolishnye m Lippa Rumuniya Litnij 46 36 karata znajdeno 1966 roku v Yakutiyi 1966 r z rodovish Yakutiyi Sahi 105 98 karata marmaroskij te same sho diamant marmaroskij girskij krishtal sho traplyayetsya u Shidnih Karpatah matarskij torgovelna nazva cirkonu z rodovisha Matara o Shri Lanka medokskij dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z rodov okruga Medok Kanada Nadiya najvidomishij kolorovij diamant 45 52 ct vagoyu sinij diamant Z Indiyi de buv najdenij jogo priviz Yan Baptist Tavernyer 1642 roci nevadskij shtuchno znebarvlenij obsidian z rodovisha shtatu Nevada SShA Orlov diamant prozorij z ledve pomitnim zelenuvato sinyuvatim vidtinkom v ogranenomu viglyadi 194 8 karata znajdenij u Golkondi Indiya na pochatku 17 st pervisno 400 karativ Pivdenna zirka v ogranenomu viglyadi 125 5 karata znajdeno 1853 roku v Braziliyi do ogranki 254 5 karata Pitt te same sho almaz Regent Regent v ogranenomu viglyadi 136 9 karata znajdenij v 1701 r v Indiyi rejnskij torgovelna nazva girskogo krishtalyu z Nimechchini sibirskij dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z rodov Uralu i Sibiru sirchistij zajva nazva piritu Stalingradskij z Yakutiyi 166 karativ shidnij zastarila ta torgovelna nazva bezbarvnogo korundu Tajlor Barton Taylor Burton Tifani oranzhevo zhovtogo koloru vagoyu v ogranenomu viglyadi 128 5 karata znajdenij u 1878 roci na rodov Kimberli Pivd Afrika uralskij narodna ros nazva girskogo krishtalyu abo topazu Florentiyec vagoyu v ogranenomu viglyadi 133 2 kar znajdenij v 1878 r u rodov Kimberli Pivd Afrika herkimerskij dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z okrugu sht Nyu Jork SShA chornij vidmina almazu z bliskuchimi krapkami yaka vazhche piddayetsya shlifuvannyu nizh zvichajnij almaz shaumberzkij dribni prozori z silnim bliskom kristali girskogo krishtalyu z okolic Shaumberga Nimechchina Shah pislya ogranki mav 88 7 karata znajdenij v Indiyi v kinci 16 st pervisna vaga 95 kar Yuvilejnij 650 8 karata znajdenij v 1895 roci na rodovishi Pivd Afrika vaga pislya ogranki 245 3 kar De Beers Millennium Star Zirka tisyacholittya pislya lazernoyi obrobki 203 karatnij diamant grushevidnoyi formi Storichnij viyavlenij v lipni 1988 roku na 100 richnij yuvilej vidomoyi almazodobuvnoyi i obrobnoyi firmi De Beers U pervinnomu viglyadi vazhiv 599 10 karat Karove AK6 najbilshij z vidomih almaziv pislya Kulinana z pervinnoyu vagoyu 1111 karativ znajdeno na kopalni Karove u Botsvani 16 listopada 2015 roku Shtuchni almaziDokladnishe Sintetichni almazi Zobrazhennya sintetichnih almaziv otrimane na skanuvalnomu elektronnomu mikroskopi Sintetichni almazi oderzhuyut shlyahom kristalizaciyi rozchinu vuglecyu v rozplavah metaliv ta splaviv pislya ekstremalnogo stiskuvannya reakcijnoyi sumishi v germetichnij nemetalevij charunci ta nagrivannya do visokih temperatur Rozplav iz vuglecem utvoryuyetsya pri nagrivanni do 1450 2000 za rahunok propuskannya elektrostrumu Sintez almazu shlyahom perebudovi grafitovoyi sharovoyi strukturi karbonu v shilnu almaznu vidbuvayetsya za velicheznogo tisku j temperaturi Pershij sintez almazu zdijsneno v laboratoriyi firmi ACEA u Shveciyi 1952 a potim v laboratoriyi kompaniyi General Electric u SShA 1953 Na osnovi doslidzhen provedenih v Instituti fiziki visokih tiskiv AN SRSR pid kerivnictvom L F Vereshagina u 1960 roci ukrayinski vcheni u 1961 roci v Instituti nadtverdih materialiv AN Ukrayini Kiyiv pid kerivnictvom V M Bakulya rozrobili efektivnu promislovu tehnologiyu sintezu shtuchnih almaziv U CKTB tverdosplavnogo j almaznogo instrumentu bulo zdijsneno vipusk pershih 2000 karativ shtuchnih almaziv z 1963 roku nalagodzheno yihnye serijne virobnictvo Zgodom nad ciyeyu problemoyu pochali pracyuvati takozh grupi vchenih z Institutu problem materialoznavstva im I Francevicha NAN Ukrayini Institutu fiziki NAN Ukrayini Institutu fiziki napivprovidnikiv NAN Ukrayini Doneckogo fiziko tehnichnogo institutu im O Galkina NAN Ukrayini Nacionalnogo naukovogo centru Harkivskij fiziko tehnichnij institut NAN Ukrayini Pryamij fazovij perehid grafit almaz zafiksovano na pochatku 1960 h rokiv za umov udarno hvilovogo navantazhennya za harakternim zlamom grafitu U 1961 roci z yavilis pershi publikaciyi doslidnikiv kompaniyi DuPont pro otrimannya almazu rozmir do 100 mkm metodom udarno hvilovogo navantazhennya z vikoristannyam energiyi vibuhu cej metod bulo realizovano u 1975 roci v Instituti nadtverdih materialiv AN Ukrayini Vidomoyu ye takozh tehnologiya otrimannya almaziv metodom detonacijonogo navantazhennya v umovah vibuhu deyakih vibuhovih rechovin napriklad troti lu z negativnim kisnevim balansom pri yakomu almazi utvoryuyutsya bezposeredno z produktiv vibuhu Ye najdeshevshim sposobom otrimannya almaziv odnak detonacijni almazi ye nadzvichajno dribnimi do 1 mkm j pridatni lishe yak abrazivi ta napilennya Ukrayinskim uchenim po pravu nalezhit prioritet u vstanovlenni osoblivih umov sintezu dribnih poroshkovih almaziv oderzhanni shilnih polikristaliv ta viroshuvanni velikih prozorih doskonalih monokristaliv rozmirom 5 10 mm Vcheni zi Stenfordskogo universitetu zrobili almaz z naftiDiv takozhU Vikislovniku ye storinka almaz Znameniti almazi Almazna lihomanka na pivdni Afriki Zbagachennya almazonosnoyi rudi Karbonado Proces Kimberli Krivavi almazi Diamant Mikroalmaz Resursi i zapasi almaziv Spisok mineraliv Ogranka Giperalmaz Sintetichni almaziPrimitkiNikel E G Nichols M C IMA CNMNC List of Mineral Names March 2009 2009 d Track Q1356348d Track Q16917772d Track Q15205595 Warr L N IMA CNMNC approved mineral symbols Mineralogical Magazine Cambridge University Press 2021 Vol 85 P 291 320 ISSN 0026 461X 1471 8022 doi 10 1180 MGM 2021 43 d Track Q912887d Track Q3314880d Track Q59767631d Track Q110360213 Ralph J Nikischer T Hudson Institute of Mineralogy Mindat org The Mineral and Locality Database Keswick VA Coulsdon Surrey 2000 d Track Q15221937d Track Q6395268d Track Q2463831 mineralienatlas de d Track Q1936589 DSTU 2486 94 Almazi ta instrumenti almazni Termini ta viznachennya vseokamnyah ru Arhiv originalu za 24 veresnya 2018 Procitovano 23 veresnya 2018 Donald W Olson March 2013 PDF 2011 Minerals Yearbook angl USGS Arhiv originalu PDF za 5 bereznya 2016 Procitovano 17 zhovtnya 2013 synthetic diamond accounted for about 97 by weight of the industrial diamond used in the united states and about 97 by weight of the industrial diamond used in the world during 2011 Smith Evan M Shirey Steven B Nestola Fabrizio Bullock Emma S Wang Jianhua Richardson Stephen H Wang Wuyi 16 grudnya 2016 Science EN doi 10 1126 science aal1303 Arhiv originalu za 23 sichnya 2022 Procitovano 23 sichnya 2022 Arhiv originalu za 19 grudnya 2016 Procitovano 17 grudnya 2016 Almaz 21 bereznya 2020 u Wayback Machine v ESU swimcincinnati com ros Arhiv originalu za 7 serpnya 2016 Procitovano 17 grudnya 2016 r T Diagrama plavlennya almazu ta grafitu z vrahuvannyam anomalnosti visokotemperaturnoyi teployemnosti Andreev V D Izbrannye problemy teoreticheskoj fiziki K Avanpost Prim 2012 Spontannaya grafitizaciya i termodestrukciya almaza pri T gt 2000 K Andreev V D Izbrannye problemy teoreticheskoj fiziki K Avanpost Prim 2012 Anomalnaya termodinamika almaznoj reshetki Andreev V D Izbrannye problemy teoreticheskoj fiziki K Avanpost Prim 2012 Kravchuk P A Rekordy prirody Lyubeshov Erudit 1993 216 s ISBN 5 7707 2044 1 ros s 90 Almaz Ukrainy Pyatidesyatiletie raboty Instituta sverhtverdyh materialov im V N Bakulya 1961 2011 gg Nac akad nauk Ukrainy Pod obsh red akad NAN Ukrainy d ra tehn nauk prof Novikova N V K Azimut Ukraina 2011 448 s ISBN 978 966 1541 17 6 Alder B J Christian R H Behavior of strongly shocked carbon Phys Rev Lett 1961 7 367 Bakul V N Almazy marki AV sinteziruemye vzryvom Sinteticheskie almazy 1975 vyp 5 41 S 3 4 O mehanizme obrazovaniya almaza pri udarnom nagruzhenii Sinteticheskie almazy 1976 vyp 5 47 S 12 20 Lukash V A i dr Metody sinteza sverhtvyordyh materialov s pomoshyu vzryva Sinteticheskie almazy 1976 vyp 5 47 S 21 26 Volkov K V Danilenko V V Elin V I Fizika goreniya i vzryva 1990 vyp 26 t 3 S 123 125 Novikov N V Bogatyreva G P Voloshin M N Detonacionnye almazy v Ukraine Fizika tvyordogo tela zhurnal 2004 T 46 vip 4 S 585 590 Geologi zi Stenfordskogo universitetu zrobili almaz z naftiLiteraturaMala girnicha enciklopediya u 3 t za red V S Bileckogo D Donbas 2004 T 1 A K 640 s ISBN 966 7804 14 3 Lazarenko Ye K Vinar O M Almaz Mineralogichnij slovnik K Naukova dumka 1975 774 s Almaz Mineralogo petrografichnij slovnik Ukl Bileckij V S Suyarko V G Ishenko L V H NTU HPI 2018 T 1 Mineralogichnij slovnik 444 s ISBN 978 617 7565 14 6 Istoriya almaziv nedostupne posilannya z chervnya 2019 Almaznye mestorozhdeniya Yakutii Nauch red akad V S Soboleva M 1959 Trofimov V S Resursy almazov v zarubezhnyh stranah M L 1947 Mineralnye resursy zarubezhnyh stran V 7 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu AlmazAlmazi sintetichni 7 kvitnya 2022 u Wayback Machine VUE Properties of diamond Ioffe database 9 chervnya 2011 u Wayback Machine Interactive structure of bulk diamond Java applet PBS Nature Diamonds 17 travnya 2009 u Wayback Machine Smithsonian s Splendour of Diamonds exhibit 27 grudnya 2012 u Wayback Machine Spravochnik himika 12 chervnya 2013 u Wayback Machine ros