- МАРСР перенаправлено сюди. Для інших значень див. МАРСР (значення).
Молда́вська Автоно́мна Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка (початково до 5 грудня 1936 року — Автоно́мна Молда́вська Соціалісти́чна Радя́нська Респу́бліка, молд./рум. Репу́блика Аутоно́мэ Сове́тикэ Сочиали́стэ Молдовеня́скэ, рос. Молдавская Автономная Советская Социалистическая Республика) — автономна республіка у складі Української РСР. Проіснувала з 12 жовтня 1924 до 2 серпня 1940 року. Включала лівобережну частину сучасної Молдови (Придністров'я) і частину сучасної України.
Молдавська Автономна Радянська Соціалістична Республіка молд./рум. Република Аутономэ Советикэ Сочиалистэ Молдовеняскэ, рос. Молдавская Автономная Советская Социалистическая Республика | |||||
| |||||
| |||||
![]() | |||||
Столиця | Тирасполь (1929—1940), Балта (1924—1929) | ||||
Мови | українська, молдовська, російська | ||||
Форма правління | Автономна Радянська Соціалістична Республіка | ||||
Історія | |||||
- Засновано | 12 жовтня 1924 | ||||
- Ліквідовано | 2 серпня 1940 | ||||
Площа | |||||
- 1940 | 8288 км2 | ||||
Населення | |||||
- 1940 | 572 339 осіб | ||||
Густота | 69,1 осіб/км² | ||||
Валюта | Радянський рубль | ||||
|
Адміністративний центр (столиця) — місто Балта (нині — Україна), з 1929 — Тирасполь (Молдова). 1940 року, після анексії Бессарабії з боку СРСР, західну (придністровську) частину автономії разом з більшою частиною Бессарабії було об'єднано в новостворену Молдавську РСР, а північно-східні райони МАРСР передано до складу Одеської області України.
Історія
Утворення
На початку 1924 року в Москві відбулася нарада за участю радянських військових і румунських комуністів, учасники якої запропонували визнати назву «молдавани» (самоназву румуномовних мешканців Бесарабії) на назву окремого народу, який нібито населяв Бесарабію на сусідні райони Української РСР, і створити на цій підставі автономії у складі СРСР, яка претендувала на «воз'єднання» з Бесарабією. У пояснювальній записці, спрямованій до ЦК РКП(б) пояснювалося, що «Молдавська Республіка може зіграти ту ж роль політико-пропагандистського фактору, що й Білоруська Республіка стостовно Польщі, і Карельська — стосовно Фінляндії, — вона б слугувала б об'єктом привернення уваги і симпатій бесарабського населення та дала ще більший привід претендувати на воз'єднання з нею Задністров'я».
Ідея викликала спротив керівництва української компартії, представники якого наголошували, що в жодному районі дністровського Лівобережжя «майбутні» молдовани не складають більшості, а більшість з тих, що є, розмовляє українською або російською. Однак в ідеї були впливові лобісти — зокрема командувач Збройними Силами України та Криму, «напівмолдованин» Михайло Фрунзе. Він, у свою чергу, доручив визначення території автономії Григорію Котовському, який народився в Бесарабії. Котовський схопився за справу ще й тому, що розглядав майбутню автономію як базу сформованого ним військового корпусу, в лавах якого було чимало бесарабців і це певною мірою «вирішувало» й питання із чоловічим населенням автономії (початковою метою було поселення в ній бесарабських біженців, румунських політичних емігрантів та демобілізованих червоноармійців)
16 серпня 1924 р. Одеський губвиконком отримав пропозицію включити Григоріополь та Дубоссари до списку поселень міського типу як економічні та адміністративні центри територій, заселені молдаванами. Вже у вересні 1924 р. ЦАТК розглянула клопотання представників молдавського населення Одеської губернії щодо створення національної адміністративно-територіальної одиниці, задовольнивши його. Попередній проект був переданий на розгляд Держплану УСРР.
Раднарком УРСР 11 жовтня 1924 р. ухвалив рішення про утворення Молдавської АРСР і виніс його на затвердження сесії ВУЦВК.
[В ніч на] 12 жовтня 1924 року 3 сесія ВУЦВК VIII-го скликання прийняла, схвалену ЦК РКП (б) і РНК СРСР, постанову про утворення Автономної Молдавської СРР (АМСРР). Наступного 1925 року на I Всемолдавському з'їзді Рад 19-23 квітня в Балті були встановлені кордони автономії та прийнята конституція, затверджена IX Всеукраїнським з'їздом Рад 10 травня того ж року. Відповідно до прийнятої конституції, почалося формування органів управління республікою і органів місцевого самоврядування.
Внутрішній поділ Молдавської АСРР на 01.01.1925 р. ще не встановлено.
Справжнім господарем у новоствореній автономії був Котовський — поза очі її називали «республікою Котовія». Наступного року «занадто самостійного» командира застрелили за нез'ясованих до кінця обставин.
Але й після смерті Котовського автономія продвжила своє існування, оскільки ЦК РКП(б) продовжував розглядати її як засіб політичного тиску на Румунське королівство. Радянське керівництво намагалося підкреслити відмінності між румунами і мешканцями лівобережжя Дністра. в автономії почалася кампанія по самоідентифікації молдаван як окремого народу.
Постанова про створення АМРСР містила пункт, в якому ставилося завдання «розвинути молдавську літературну мову на основі народної мови лівобережжя Дністра». Взявся за це молодий лінгвіст — бесарабець за походженням, випусник Київського університету. Була розроблена молдовська абетка на основі кирилиці. Мадан відкинув «ревізіоністську» ідею трохи підрихтувати діалект румунської, яким розмовляли в Бесарабії. Він саме творив, творив завзято, калькуючи або прямо запозичуючи слова з російської — за підрахунками дослідників словник нової мови поповнився щонайменше п'ятьма тисячами «винайдених» таким чином слів.
Водночас завдяки розгорнутій кампанії «молдовенізації» було дано поштовх розвитку культури, були відкриті нові навчальні заклади з вивченням мови. Якщо 1917 року на лівоборежжі Дністра 80 % населення були безграмотні, то до 1937 року в республіці таких залишилося лише 3 %. До моменту утворення АМСРР в ній існувало всього 11 шкіл з молдовською мовою навчання, а до 1939 року їх чисельність зросла до 135.
- Балта, будівля Всемолдавського ЦВК АМСРР
- ВЦВК Автономної Молдавської СРР (1920-ті рр.), Балта — пам'ятка архітектури
Колективізація та голодомор в Автономній Молдавській СРР
На початку 1920-х років ще на території майбутньої Молдавської автономії була проведена аграрна реформа, завдяки якій багато хто з селян отримали землю. Виникла низка нових сіл в Дубоссарському, Кам'янському та Рибницькому районах. В ту ж чергу ті селяни, у яких була вилучена ця земля, зазнали репресій з боку влади.
Керівництво Радянського Союзу планувало завершити колективізацію в АМСРР до весни 1932 року. Для цього 1929 року почалося повторне виселення заможних селян до Сибіру, Архангельської області, на Соловецькі острови та на Нову Землю. В процесі розкуркулення у селян вилучали приватне майно, землю, частину врожаю. Все це на початку 1930-х років стало однією з основних причин голоду і втечі селян із АМСРР до Румунії, а також виїзду в інші регіони СРСР. Під час голодомору на території АМСРР померло від голоду 20 тисяч осіб (щонайменше 18 000 селян, особливо з районів Дубесарів, Григоріополя, Ананьєва та Балти). За даними румунської преси того часу, стільки ж осіб зробили спробу втекти до Румунії, при цьому частина з них була затримана або розстріляна при спробі перетнути Дністер; щонайменше бл. 4500 осіб вдалося переправитися через Дністер і сховатися в Румунії, а інші, менш щасливі, були розстріляні радянськими прикордонниками. Найбільшим інцидентом під час втечі населення АМСРР в Румунію став розстріл радянськими прикордонниками 40 осіб, які намагалися перетнути Дністер по льоду біля Оланешського лісу. Цей випадок широко обговорювали в європейських ЗМІ, проте радянська влада приховали цей факт від громадськості. Також влада приховувала дійсну кількість померлих від голоду, як і факти померлих від голоду в УРСР.
Латиністи та самобутники
На початку 1930-ті років зародився новий молдовський національний рух — самобутництво. 1932 року керівництво АМСРР отримало наказ від ЦК КП(б)У перевести молдовську мову з кириличного алфавіту на латиницю, — 2 лютого 1932 року Бюро Молдавського обкому КП(б)України ухвалило постанову про переклад молдавської мови на латинську графіку. Молдовські політики-самобутники, що боялися посилення румунського впливу в республіці, бойкотували директиву. Ті чиновники і громадські діячі, які протистояли їм і наполягали на введенні латиниці, отримали назву «латинізатори». Латинізатори вважали створення молдовської мови і введення в ужиток молдаван нових слів помилковим рішенням. У ході протистояння поміж самобутниками і латинізаторами 1932 року молдовська абетка все ж була змінена. До 1938 році молдовська мова стала подібною до румунської. Відразу після переведення молдовської мови на латиницю в керівництві автономії були проведені кадрові перестановки, і до влади прийшли прихильники румунської культури. Постійна боротьба між цими рухами привернула увагу вищих органів НКВС СРСР. 1934 року на самобутників було заведено низку кримінальних справ. Частина урядовців були арештовані, що дало перевагу латинізаторам. 27 лютого 1938 року молдовська мова була знову переведена на кирилицю, також почалося перевидання шкільних підручників і перехід всіх періодичних видань на нові норми правопису.
Репресії
Наприкінці 1930-х років в МАРСРі були проведені репресії, що торкнулися на цей раз в основному керівників автономії і чиновників. Головним звинуваченням, яке пред'являли чиновникам, була співпраця з владою королівської Румунії і прояв націоналізму. Достовірна кількість мешканців автономії, які зазнали сталінських репресій, станом на 2007 рік не встановлено. У ці роки було розстріляно близько 5500 осіб (не менше 4913 осіб). Всього в 1930—1940-ві роки на території Молдови (автономної і союзної республік) було репресовано і засуджено, за різними оцінками, 75—81 тисяч мешканців, з яких 51 542 депортовали.
Географія та внутрішній устрій
Географічне розташування та адміністративний поділ
Межі молдавської автономії були встановлені на з'їзді 1925 року у Балті. Згідно з ухваленим рішенням, Автономна Молдавська СРР мала внутрішні кордони з Могильовською, Тульчинською, Первомайською і Одеською округами, а після розформування округ та утворення областей — з Одеською та Вінницькою областями. На заході і південному заході вона межувала з Румунією, кордон проходив по річці Дністер, хоча при створенні автономії радянською владою було заявлено про те, що межі АМСРР проходитимуть по річках Прут і Дунай. Таким чином до складу автономії формально включалася і Бессарабія, яка у той час перебувала у складі Румунського королівства. СРСР претендував на цю територію, вважаючи її незаконно окупованою.
Площа республіки з моменту її створення поступово збільшувалася за рахунок включення до її складу українських населених пунктів. Лівобережжя річки Дністер, на якому фактично існувала радянська влада, займало 8288 км². Спершу АМСРР мала у своєму складі 12 районів: Балтський, Бирзульський, Ананьївський, Олексіївський, Ставрівський, Крутянський, Кам'янський, Григоріопольський, Дубосарський, Рибницький, Слободзейський та Тираспольський. Втім, постановою ВУЦВК і РНК УСРР від 13 березня 1925 року Ставрівський район було розформовано. З 1935 року існували також Валегоцулівський, Чорнянський та Піщанський район
Центр республіки до 1929 — Балта, в 1929—1940 — Тирасполь. Статус міських поселеннь також мав Ананьїв.
Адміністративно-територіальні зміни
У квітні 1925 року зі складу Одеської губернії передані радгосп «Коцюбинщина» та села Павлівка, Степанівка, Івано-Бузинівка і хут. Олександрівка.
У жовтні 1925 Президія Молдавського ЦВК перейменувала радгосп Коцюбинщина на радгосп (розплідник) ім. Котовського, а також постановила перейменувати одну із вулиць Балти, Бірзули і Ананьєва в вулицю Котовського.
29 вересня 1926 року перечислено до складу Автономної Молдавської СРР села Болган, Нижня Слобідка, Грабарівка, Сербівська, Кодимська, Французька й Будейська сільради Тульчинської округи та села Івано-Богословка, Шайки, Миролюбівка, Стара й Нова Андріяшівка Одеської округи.
Станом на 1929 рік в Молдавській АРСР існували 129 українських, 1 болгарська, 1 польська та 8 російських сільрад і 1 український район — Балтський (1923–1924 серед 118 сільрад Балтської округи було 7 молдавських сільрад; були національні сільради також в Тираспольській частині Одеської округи).
4 червня 1934 року до складу АМСРР передано с. Олено-Корицьке і колгосп «За нове життя» Осипівської сільради Фрунзівського району Одеської області.
У 1935 році Тираспольський район був ліквідований (станом на 1939 рік район поновлено.); Бірзульський район перейменований на Котовський.
У червні-серпні 1936 року Новоселівська сільрада Валегоцулівського району перечислена до складу Котовського району.
1 жовтня 1937 року Смолянську сільраду Балтського району перечислено до складу Кодимського району.
20 жовтня 1938 р. селища Котовськ та Рибницю віднесено до розряду міст, села Дубосари, Кодиму, Слобідку, Кам'янку, Григоріополь — до категорії смт.
11 грудня 1938 р. Головне архівне управління МАРСР, на підставі указу Президії ВР СРСР від 2 грудня 1938, було перетворено на Архівний відділ НКВС МАРСР.
У грудні 1938 р. – 1939 р. Державний історичний архів МАРСР напередодні військових дій (кінця 1930-х – початку 40-х років) був переведений з м. Тирасполя в м. Балту (для його розміщення було переобладнано будівлю кафедрального собору м. Балти). На цей час в архіві було сконцентровано близько 90 тис. одиниць зберігання, майже повністю наведених у порядок та описаних. Після створення МРСР у 1940 р. ДІА МАРСР у м. Балта опинився у складі Одеської області, та фінансування його діяльності здійснювалося шляхом взаєморозрахунків між республіками Молдовою та Україною (1941–1944 майже повністю загинули документи колишнього Державного історичного архіву Молдавської АРСР у м. Балті та Тираспольського міського архіву).
30 грудня 1939 року Гольмянська сільрада Любашівського р-ну Одеської області передана до Балтського району.
- Карта Одеської та Миколаївської губерній, 1922 рік
- Карта Одеської губернії, 1923 рік
- Територія АМСРР на карті Української СРР, адміністративні межі станом на 1 жовтня 1925 року
- Територія АМСРР на карті Української СРР, адміністративні межі станом на 1 березня 1927 року
- Територія АМСРР на карті Української СРР, адміністративні межі станом на 1 липня 1928 року
- Територія АМСРР, адміністративні межі станом на 1 січня 1932 року
- Карта АМСРР, адміністративні межі станом на 20 березня 1932 року
- Карта МАРСР, адміністративні межі станом на 15 січня 1937 року
- Карта МАРСР, 1938 рік
Державний устрій
Автономна Молдавська Соціалістична Радянська Республіка (АМСРР) була утворена постановою 3-ї сесії ВУЦВК VIII скликання від 12 жовтня 1924 року з частини території Балтської і Одеського округ Одеської губернії і Тульчинської округи Подільської губернії Української СРР. Межею республіки на заході була оголошена лінія річок Прут і Дунай.
Конституція Автономної Молдавської Соціалістичної Радянської Республіки — Основний Закон Автономної Молдавської Соціалістичної Радянської Республіки (АМСРР), утвореної у складі УСРР 12 жовтня 1924 року, була ухвалена 19–23 квітня 1925 року 1-м Всемолдавським з'їздом рад у столиці новоствореної автономії місті Балта (від 1929 року столицею автономії стало місто Тирасполь). Затверджена IX Всеукраїнським з'їздом рад 10 травня 1925 року.
18–21 грудня 1924 року відбулася у Балті Перша Всемолдавська обласна партійна конференція
(усього було проведено 13 обласних партійних конференцій, остання з яких відбулася у березні 1940 р.).
19–23 квітня 1925 у Балті відбувся I Всемолдовський з'їзд Рад. Прийнято Конституцію МАСРР. Обрано ЦВК МАСРР. У роботі з'їзду взяло участь 272 делегати. 23 квітня — утворено першу Раду Народних Комісарів МАСРР на I сесії ЦВК МАСРР. Голова ЦВК — Г. І. Старий, голова РНК — А. І. Строєв.
9–14 травня 1926 у м. Балта відбувся II з'їзд Рад МАРСР.
27 березня – 1 квітня 1927 у м. Балта пройшов III з'їзд Рад МАРСР.
28 квітня – 5 травня 1929 у м. Балта відбувся IV з'їзд Рад МАРСР. Ухвалення першого п'ятирічного плану розвитку народного господарства МАРСР.
16–21 лютого 1931 у м. Тираспіль відбувся V з'їзд Рад МАРСР.
10–14 січня 1935 у м. Тираспіль пройшов VI з'їзд Рад МАРСР. На VI з'їзді Рад МАРСР ухвалено рішення відкрити до 1 травня 1935 року у Кам'янці санаторій «для селян» (відкрито санаторій імені П. Постишева 21 липня).
6 січня 1938 р. VII Надзвичайний з'їзд Рад Молдавії прийняв нову Конституцію Молдавської АРСР.
10 липня 1938 Президія ЦВК Молдавської АРСР постановила скликати 1-шу сесію ВР МАРСР 18 липня.
10 серпня 1939 скликана II сесія Верховної Ради МАРСР.
5 червня 1940 була скликана III сесія Верховної Ради МАРСР.
Економіка
Економіка МАРСР мала в основному аграрний характер (головні галузі — виноградарство і виноробство, садівництво, вирощування городних культур, тютюну, кукурудзи, пшениці, жита, соняшнику). Територія МАРСР — степова рівнина з ухилом з північного заходу на південний схід. Ґрунт — чорноземний. Велика кількість ярів, що утрудняли обробку ґрунту. Переважаючий характер — сільськогосподарський, значно розвиток ряду трудомістких культур (виноградники і виноробство, сади, городи, тютюн); у рільництві значну роль грали кукурудза, пшениця і жито; росла посівна площа соняшнику. Посівна площа 1927 року — близько 500 т з га (довоєнний рівень). Переважала низька землезабезпеченість (близько 1 га на душу) за відсутності вільних земель. З промислових підприємств був бурякоцукровий завод, млини і ряд дрібних підприємств. Промисловість сільського населення — до 5 %. Дощі випадали головним чином взимку і в липні—серпні, весною дощів не було, і тому нерідкі були посухи.
Транспорт
МАРСР перетиналася декількома залізничними лініями, що сполучають її з БРСР, УРСР і Бессарабією: на південному сході Київ — Одеса; на півночі Рибниця — Слобідка — Бірзула — Дніпропетровськ і на півдні Тирасполь — Роздільна. Шосейних доріг — 1600 км. Річки МАРСР, окрім Дністра, несудоходні.
Населення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTDFKdmJXRnVhV0ZmVFVGVFUxSmZNVGt5TkM1d2JtY3ZNamd3Y0hndFVtOXRZVzVwWVY5TlFWTlRVbDh4T1RJMExuQnVadz09LnBuZw==.png)
До моменту утворення Автономної Молдавської СРР на її території мешкало близько 400 000 осіб. Зі збільшенням території чисельність населення до кінця 1920-х років зросла до 572 300 осіб. За розрахунками радянських демографів, кількість населення республіки постійно росла, і до початку 1930-х в ній мешкало близько 615 500 осіб. Однак, дані цифри неточні, оскільки під час голоду 1932—1933 років багато хто з мешканців АМСРР загинули або емігрували за кордон. За даними перепису 1939 року, в Молдавській АРСР налічувалося 599 156 (601 686) осіб.
Чисельність міського населення становила 13 % (1929), а густота населення — 69 осіб на 1 км². Лише близько третини населення республіки становили молдавани, а при створенні автономії цифри про кількість молдовського населення були завищені (вважалося, що 58 % населення — молдавани). Зі збільшенням території МАССР чисельність молдаван у відношенні до представників інших народів зменшилася до 30 %. Згідно зі всесоюзним переписом населення 1926 року, в республіці мешкали представники 45 народів.
Найбільше в МАССР було українців — 48,5 %, друге місце за чисельністю посідали молдавани — 30,1 %; росіян в МАССР було лише 8,5 %. За даними перепису 1939, в республіці проживало 28,5 % молдаван, 50,7 % українців, 10,2 % росіян і 6,2 % євреїв. В автономії молдавани були розселені нерівномірно. Найбільше їх проживало на кордоні з Румунським королівством уздовж Дністра. У районах республіки, що межували з Українською СРР, переважали українці. У Тирасполі і Балті — столицях МАССР — молдавани взагалі становили лише близько 1,5 %. У роки існування автономії її покинула частина євреїв, які виїхали до УРСР та Криму.
Всього населення в 1929 році — 572,3 тис. осіб. Міське населення — 13 %. Густота — 69 осіб/км².
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd4THlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TmlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNFFpVkVNQ1ZDT1Y4bFJERWxPREVsUkRBbFFrVWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFqQWxSREFsUWpKZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdKVVF4SlRneEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxRVE1sUkRBbFFURWxSREFsUVRFbFJEQWxRVEJmSlVRd0pVSXlYekU1TWpVdVoybG1Mekl5TUhCNExTVkVNQ1U1UkNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRRaVZFTUNWQ09WOGxSREVsT0RFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRakFsUkRBbFFqSmZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3hKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVReEpUaEdYeVZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01sOGxSREFsUVRNbFJEQWxRVEVsUkRBbFFURWxSREFsUVRCZkpVUXdKVUl5WHpFNU1qVXVaMmxtLmdpZg==.gif)
Національний склад:
Народ | Чисельність, 1926, (%) |
---|---|
Українці | 48,5 % |
Молдовани | 30,1 % |
Росіяни | 8,5 % |
Євреї | 8,5 % |
Інші | 4,4 % |
Національний склад населення районів та міст Молдавської АРСР за переписом 1926 р.
№ | місто/район | населення | українці | % | росіяни | % | євреї | % | німці | % | молдовани | % | болгари | % | греки | % | інші | % |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Балта | 23 034 | 8 826 | 38,3 % | 4 182 | 18,2 % | 9 116 | 39,6 % | 22 | 0,1 % | 369 | 1,6 % | 28 | 0,1 % | 9 | 0,0 % | 482 | 2,1 % |
2 | Балтський район | 75 061 | 70 830 | 94,4 % | 316 | 0,4 % | 1 246 | 1,7 % | 17 | 0,0 % | 1 895 | 2,5 % | 4 | 0,0 % | 753 | 1,0 % | ||
3 | Ананьївський район | 62 289 | 32 224 | 51,7 % | 2 133 | 3,4 % | 6 406 | 10,3 % | 122 | 0,2 % | 21 005 | 33,7 % | 8 | 0,0 % | 5 | 0,0 % | 386 | 0,6 % |
4 | Ананьїв | 18 230 | 9 227 | 50,6 % | 1 472 | 8,1 % | 3 516 | 19,3 % | 27 | 0,1 % | 3 808 | 20,9 % | 3 | 0,0 % | 3 | 0,0 % | 174 | 1,0 % |
5 | Ананьївський район (села) | 44 059 | 22 997 | 52,2 % | 661 | 1,5 % | 2 890 | 6,6 % | 95 | 0,2 % | 17 197 | 39,0 % | 5 | 0,0 % | 2 | 0,0 % | 212 | 0,5 % |
6 | Бірзульський район | 57 823 | 30 717 | 53,1 % | 3 804 | 6,6 % | 2 978 | 5,2 % | 446 | 0,8 % | 18 521 | 32,0 % | 19 | 0,0 % | 6 | 0,0 % | 1 332 | 2,3 % |
7 | Бірзула | 10 007 | 5 654 | 56,5 % | 1 208 | 12,1 % | 2 507 | 25,1 % | 62 | 0,6 % | 195 | 1,9 % | 9 | 0,1 % | 3 | 0,0 % | 369 | 3,7 % |
8 | Бірзульський район (села) | 47 816 | 25 063 | 52,4 % | 2 596 | 5,4 % | 471 | 1,0 % | 384 | 0,8 % | 18 326 | 38,3 % | 10 | 0,0 % | 3 | 0,0 % | 963 | 2,0 % |
9 | Григоріопольський район | 30 094 | 4 629 | 15,4 % | 3 851 | 12,8 % | 1 114 | 3,7 % | 6 315 | 21,0 % | 13 744 | 45,7 % | 21 | 0,1 % | 420 | 1,4 % | ||
10 | Дубосарський район | 42 609 | 6 077 | 14,3 % | 2 867 | 6,7 % | 4 612 | 10,8 % | 246 | 0,6 % | 28 559 | 67,0 % | 16 | 0,0 % | 2 | 0,0 % | 230 | 0,5 % |
11 | Кам'янський район | 39 169 | 18 263 | 46,6 % | 424 | 1,1 % | 4 172 | 10,7 % | 215 | 0,5 % | 15 053 | 38,4 % | 4 | 0,0 % | 1 038 | 2,7 % | ||
12 | Красноокнянський район | 41 249 | 27 203 | 65,9 % | 2 161 | 5,2 % | 2 718 | 6,6 % | 2 118 | 5,1 % | 6 472 | 15,7 % | 19 | 0,0 % | 2 | 0,0 % | 556 | 1,3 % |
13 | Крутянський район | 50 913 | 36 518 | 71,7 % | 402 | 0,8 % | 4 601 | 9,0 % | 118 | 0,2 % | 8 592 | 16,9 % | 5 | 0,0 % | 3 | 0,0 % | 674 | 1,3 % |
14 | Рибницький район | 47 731 | 23 064 | 48,3 % | 1 809 | 3,8 % | 4 422 | 9,3 % | 28 | 0,1 % | 17 023 | 35,7 % | 15 | 0,0 % | 2 | 0,0 % | 1 368 | 2,9 % |
15 | Рибниця | 9 371 | 3 164 | 33,8 % | 445 | 4,7 % | 3 568 | 38,1 % | 13 | 0,1 % | 1 556 | 16,6 % | 8 | 0,1 % | 2 | 0,0 % | 615 | 6,6 % |
16 | Рибницький район (села) | 38 360 | 19 900 | 51,9 % | 1 364 | 3,6 % | 854 | 2,2 % | 15 | 0,0 % | 15 467 | 40,3 % | 7 | 0,0 % | 753 | 2,0 % | ||
17 | Слободзійський район | 37 617 | 6 537 | 17,4 % | 5 714 | 15,2 % | 571 | 1,5 % | 72 | 0,2 % | 24 341 | 64,7 % | 25 | 0,1 % | 6 | 0,0 % | 351 | 0,9 % |
18 | Тираспольський район | 64 750 | 12 627 | 19,5 % | 21 205 | 32,7 % | 6 608 | 10,2 % | 1 020 | 1,6 % | 16 845 | 26,0 % | 5 862 | 9,1 % | 10 | 0,0 % | 573 | 0,9 % |
19 | Тирасполь | 21 741 | 2 584 | 11,9 % | 11 912 | 54,8 % | 6 398 | 29,4 % | 59 | 0,3 % | 301 | 1,4 % | 57 | 0,3 % | 10 | 0,0 % | 420 | 1,9 % |
20 | Тираспольський район (села) | 43 009 | 10 043 | 23,4 % | 9 293 | 21,6 % | 210 | 0,5 % | 961 | 2,2 % | 16 544 | 38,5 % | 5 805 | 13,5 % | 153 | 0,4 % |
Чисельність в населених пунктах (1926):
- Валегуцулове — 15 266
- Гандрабури — 6369
- Глинне — 6250
- Григоріополь — 8876
- Кам'янка — 7022
- Кодима — 5329
- Липецьке — 7772
- Незавертайлівка — 6476
- Паркани — 6356
- Пасицели — 5152
- Піщана — 6686
- Плоске — 6879
- Рашків — 5292
- Слободзея-Молдавська — 5471
- Слободзея-Російська — 5945
- Чобручі — 6511
Культура
У МАРСР здійснювалося книгодрукування і шкільне навчання молдовською мовою (з використанням кирилиці). Розвивалася молдовська література, видавалася газета «Плугарул рош» (Червоний орач).
У МАРСР народився відомий молдовський композитор Євген Доґа.
Керівники Молдавської АРСР
Партійна влада
Відповідальний секретар Молдавського обласного партійного бюро КП(б)У
- Бадєєв (Суслик) Йосип Ісакович (15.10.1924—21.12.1924)
Відповідальний секретар Молдавського обласного комітету КП(б)У
- Бадєєв (Суслик) Йосип Ісакович (21.12.1924—26.12.1928)
- Богопольський Хаїм Бенціонович (26.12.1928—25.03.1930)
- Ільїн (Бройтман) Ілля Мойсейович (23.05.1930—1931)
- Плачинда (Спорош) Іван Семенович (1931—1932)
Перший секретар Молдавського обласного комітету КП(б)У
- Сірко Іван Миколайович (3.07.1932—.06.1933)
- Булат Гурген Осипович (.06.1933—1935)
- Сідерський Зіновій Осипович (1935—1937)
- Тодрес-Селектор Володимир Захарович (1937—1937)
- Борисов Володимир Миколайович (1938—1939)
- Мельников Олексій Миколайович (1939—1939)
- Бородін Петро Григорович (1939—1940)
Державна влада
Голова Центрального Виконавчого Комітету Молдавської АРСР
- Старий (Борисов) Григорій Іванович (.04.1925—15.05.1926)
- Воронович Євстахій Павлович (15.05.1926—1937)
- Стрешний Георгій Єрмолайович (1937—1938)
Голова Президії Верховної Ради Молдавської АРСР
- Константинов Тихон Антонович (1938—1940)
- Бровко Федір Григорович (1940—1941)
Виконавча влада
Голова Молдавського військово-революційного комітету
- Старий (Борисов) Григорій Іванович (29.10.1924—.04.1925)
Голова Ради Народних Комісарів Молдавської АРСР
- Строєв Олексій Іванович (.04.1925—15.05.1926)
- Старий (Борисов) Григорій Іванович (15.05.1926—1928)
- Дімітріу Сергій Васильович (1928—17.04.1932)
- Старий (Борисов) Григорій Іванович (17.04.1932—.05.1937)
- Стрешний Георгій Єрмолайович (1938—1940)
- Константинов Тихон Антонович (1940—1940)
Див. також
- Бессарабська Радянська Соціалістична Республіка
- Конституція Автономної Молдавської Соціалістичної Радянської Республіки
- s:ru:БСЭ1/Молдавская Автономная Советская Социалистическая Республика
Примітки
- Олексій Мустафін. Одна мова – дві держави. Чому молдовани говорять румунською, і до чого тут Москва?. Історична правда. 2023-03-30.
- Постанова ВУЦВК № 280 від 12 жовтня 1924 року «Про утворення Автономної Молдавської СРР»
- Ion Nistor. Vechimea aşezărilor româneşti dincolo de Nistru. — Bucureşti: Monitorul Oficial şi Imprimeriile Statului, Imprimeria Naţională, 1939. — P. 22. (рум.)
- Территориальное и административное деление Союза ССР (на 1 января 1925 года) / НКВД, Статистическое бюро; [Предисл.: Н. А. Коковин, С. И. Сулькевич]. — М. : [Тип. МКХ им. Ф. Я. Лаврова], 1925. — С. 15, 196.(рос.)
- Репин В. В. Территориальный спор о Бессарабии во взглядах Советской и Румынской политических элит (1918—1934 гг.) // Ставропольский альманах Российского общества интеллектуальной истории. — Ставрополь, 2004. — № 6 (специальный) (рос.)
- Moraru A. Istoria românilor. Basarabia şi Transnistria (1812—1993). — Chişinău, 1995. — P. 229. (молд.) [ 23 жовтня 2018 у Wayback Machine.]
- Negru E. Politica de cadre în R.A.S.S.M. // Demistificarea sau remistificarea istoriei. Materialele Dezbaterilor Naţionale. — Chişinău, 2000. P. 93(рум.)
- Din istoria Transnistriei, din cele mai vechi timpuri până în 1940, Chişinău, Civitas, 2001, p. 334-335
- Социалистическая индустриализация национальных республик [ 18 листопада 2018 у Wayback Machine.] (рос.)
- Ожог И. А., Шаров И. М. Краткий курс лекций по истории румын. Новейшая история. [ 2008-12-08 у Wayback Machine.] — 1992. (рос.) [ з першоджерела 8 грудня 2008.]
- Галущенко О. С. Этнический состав населения Молдавской АССР (1924—1940 гг.) (рос.)
- http://holodomor-era.history.org.ua/item/0000017
- Галущенко О. С. Борьба между румынизаторами и самобытниками в Молдавской АССР (30-е годы). [Архівовано 2003-11-04 у Archive.is] (рос.) [Архівовано з першоджерела 4 листопада 2003.]
- .
- .
- Gheorghe Ghimpu, „Ani de genocid”, în Literatura şi Arta, 11 iunie 1998, p.2. Apud Elena Postică, Cartea Memoriei, vol. 1, p. VI. Despre epurările în rândul scriitorilor, vezi Petru Negură, Ni héros, nu traîtres. Les écrivains moldaves face au pouvoir sous Staline, Paris, L’Harmattan, 2009, p. 167-180.
- Галущенко О. С. Этнический состав населения Молдавской АССР (1924—1940 гг.). — Кишинев: Типография Академии Наук Республики Молдова, 2001. — С. 49. — (рос.) [ 18 лютого 2020 у Wayback Machine.]
- Bruhis M.. Rusia, România, Basarabia. — Chişinău, 1992. — P. 343. (молд.)
- Карта административного деления Одесской губернии, 1923. (рос.)
- Постанова ВУЦВК і РНК УСРР № 90 від 13 березня 1925 «Про скасування Ставрівського району в Автономній Молдавській Соціялістичній Республіці».
- Постанова ВУЦВК № 3 від 11 лютого 1935 року «Про склад нових адміністративних районів АМСРР».
- Административно-территориальное деление Союза ССР (на нач. 1929 года) и Список важнейших населенных пунктов :
С хронолог. перечнем постановлений об изменении границ губерний, областей и республик с 1917 до 1929 г / [Сост. С. М. Гурвич; Ред. Н. А. Коковин]. — 8-е изд. — М. : Изд-во НКВД, 1929. — С. 113.(рос.) - Карта Одесского округа Одесской губернии, 1923(рос.)
- Постанова ВУЦВК № 179 від 30 квітня 1925 року «Про передачу радгоспу «Коцюбинщина» в господарське користання АМСРР»
- Заступник губернської Комісії у справах нацменшин при Одеському губвиконкомі Хейфець переконував, що зазначені вище населені пункти не належали до Гросулівського району (як це було сказано в Постанові ВУЦВК), а належать до утвореного відповідно до постанови ВУЦВК та РНК від 4 жовтня 1924 р. німецького району.
- Червона армія (газета). — № 21 за 22.10.1925. — стор. 1.
значна частина джерельної бази втрачена в період Другої світової війни —
важливу групу джерел складають матеріали періодичних видань «Плугарул Рош» (Червоний орач), «Вісті Одеського губкому КП(б)У, губвиконкому та губпрофради», «Червоний степ», «Вісті ВУЦВК», «Колгоспне село», «Крассная Бессарабия» (журнал) та інші - Постанова ВУЦВК і РНК УСРР № 390 від 29 вересня 1926 року «Про врегулювання державного кордону Автономної Молдавської Соціялістичної Радянської Республіки»
- Постанова Президії ВУЦВК № 189 від 4 червня 1934 року «Про перечислення села Олено-Корицького, Осипівської сільради, Фрунзівського району, до складу Красноокнянського району АМСРР»
- Постанова Президії ВУЦВК УСРР № 12 від 22 січня 1935 року «Про розукрупнення районів УСРР».
- Постанова Президії ЦВК УРСР № 176 від 27 серпня 1937 року «Про виділення Тираспольської міської ради в самостійну адміністративну одиницю та про утворення Тираспольського адміністративного району».
- СССР: Административно-территориальное деление союзных республик (на 1 октября 1938 года) / П. В. Туманов (ред.). — [1-е изд.] — М. : «Власть Советов», 1938. — С. 168.(рос.)
- .
- Відомості Верховної Ради СРСР. — 1939. — № 5 (28). — 3 березня. — С. 4.
(у складі 19 сільрад з міськради Тирасполя). - Постанова ЦВК СРСР від 4 травня 1935 року «Про переіменування районів, сіл, підприємств і установ по УСРР».
- Постанова Президії ЦВК УСРР № 150 від 13 червня 1936 р. «Про зміну межі Котовського і Валегоцулівського районів Автономної Молдавської Соціалістичної Радянської Республіки».
- Постанова Президії ЦВК УСРР № 222 від 25 серпня 1936 року «Про зміну межі Котовського та Валегоцулівського районів Молдавської Автономної Соціалістичної Радянської Республіки».
- Постанова Президії ЦВК УРСР № 179 від 1 жовтня 1937 року «Про часткові зміни районних меж Молдавської Автономної РСР, Житомирської, Полтавської та Чернігівської областей».
- Відомості Верховної Ради СРСР. — 1938. — № 23. — 31 грудня. — С. 3–4.
- СССР: Административно-территориальное деление союзных республик / Ред. и предисл.: П. В. Туманов. — Доп. к 1-му изд. (Изменения 1.10.1938 – 1.03.1939). — М. : Изд. «Ведомости Верховного Совета РСФСР», 1939. — 144 с.(рос.)
- .
Відомості Верховної Ради СРСР. — 1940. — № 8 (71). — 29 лютого. — С. 4. - Два села (Гольма-1 і Гольма-2) були відокремлені одне від одного річкою Кодимою. Проте, при створенні автономної республіки, Гольма-1, з переважно українським населенням, ввійшла до Молдавської автономної республіки (Балтський р-н), а Гольма-2, в якому переважало молдавське населення, — до Української ССР (Любашівський р-н).
- …у т.ч. 28–29 листопада 1938 поширений пленум Молдавського обкому КП(б)У // .
- .
- .
. - . (також 2 наступні №№)
- .
.
. - Charles King. The Moldovans. Romania, Russia, and the Politics of Culture. — Stanford, 2000. — 54 с.
- Численность населения СССР на 17 января 1939 г. : по районам, районным центрам, городам, рабочим поселкам и крупным сельским населенным пунктам. — М. : Госпланиздат, 1941. — 266 с. (рос.)
- Образование Молдавской ССР и создание Коммунистической партии Молдавии. Сб. документов и материалов. — Кишинев, 1984. — 121—122 с.
- 1939 год — Всесоюзная перепись населения
- Етнографічна карта Бессарабії 1916 року (рум.)
- Жиромская В. Б. Всесоюзные переписи населения 1926, 1937, 1939 г.: история подготовки и проведения // История СССР. — 1990. — № 3.
- Всесоюзная перепись населения 1926 года. Том XI—XIII Украинская ССР — М.: Изд-е ЦСУ Союза ССР.
- зокрема поляки 710 осіб (1,2 %)
- поляки 231 особа (2,3 %)
- поляки 952 особи (2,4 %)
- поляки 1138 осіб (2,4 %)
- поляки 534 особи (5,7 %)
- див. також (рум.)
- Виконувач обов'язків Голови ЦВК МАРСР.
- Посада Голови Президії Верховної Ради МАРСР ліквідована постановою III сесії Верховної Ради Молдавської РСР І скликання від 8 лютого 1941 року.
Джерела
- Дембо В. Советская Молдавия и бессарабский вопрос. — М., 1925. (рос.)
- Бочачер М. Н. Молдавия. — М., 1926. (рос.)
- Два года работы правительства МАССР 1924—1926 гг. — Балта, 1927. (рос.)
- Віктор Бузало, Марія Дмитрієнко. Територіальне розмежування та встановлення кордонів між Україною та Молдовою 1940 р. [ 7 березня 2021 у Wayback Machine.]
- Верменич Я. В.. Молдавська АРСР // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — С. 25. — . [ 27 вересня 2016 у Wayback Machine.]
- Я. Верменич, Ю. Бабюх. Первоисточники «бессарабской проблемы» // День. №183 (1996), 12 октября 2009.
- Я. В. Верменич. Молдавська автономна радянська соціалістична республіка // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2019. — Т. 21 : Мікро — Моя. — 712 с. — .
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Молдавська Автономна Радянська Соціалістична Республіка // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2001. — Т. 3 : К — М. — 792 с. — . [ 31 січня 2017 у Wayback Machine.]
- Галущенко O. Борьба между румынизаторами и самобытниками в Молдавской АССР (20-е годы) // Ежегодный исторический альманах Приднестровья. — 2002. — № 6. (рос.)
- Галущенко O. Борьба между румынизаторами и самобытниками в Молдавской АССР (30-е годы). (рос.)
- Государственно-правовые акты Молдавской ССР (1924-1941 гг.) / Сурилов А. В. (сост.). — Кишинев : Картя Молдовеняскэ, 1963. — 180 с.
- Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898—1991. (рос.) [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Молдавська Автономна Соціалістична Радянська Республіка (Матеріяли до опису АМСРР і округ УСРР). — Х. : Центральне статистичне управління УСРР, 1926. — 60 с.
- Вся Україна та МАСРР: економічно-адресовий довідник: [рік вид. 9-й] / ред. Л. Я. Брейман; відп. ред. А. Ф. Довбиш. — Одеса : Чорноморська комуна, 1936. — [10], 746, [6], CXII, [2] с. (див. також 1930)
- Чисельність та національний склад населення Молдавської АРСР 1924-1940 рр. / В. А. Тучинський, П. С. Григорчук // Наукові записки [Вінницького державного педагогічного ун-ту їм. М. Коцюбинського]. Серія: Історія. — 2007. — Вип. 12. — С. 136-140.
- Герцен А.А. Эволюция административно-территриального деления Молдавии: дис. канд. географ. наук / А.А. Герцен. — М., 2010. — 209 с.
- Молдавська АРСР у складі УРСР 1924-1940 рр. і адміністративні зміни на території Придністров'я / В. А. Тучинський // Наукові записки [Вінницького держ. пед. університету їм. М. Коцюбинського]. Серія: Історія. — 2011. — Вип. 19. — С. 253-256.
- И.И. Крисько, А. Франц, Р. Татаров, [Борисов А.Е.; при участии Шорникова И.П.]. Приднестровская Молдавская Республика: хроника основных событий / под общ. ред. А.З. Волковой. — Тирасполь, 2007. — 227 [496] с.
- Журнал „Красная Бессарабия“ як джерело до історії Молдавської АРСР / В. А. Тучинський // Наукові записки [Вінницького держ. пед. ун-ту ім. М. Коцюбинського]. Серія: Історія. — 2012. — Вип. 20. — С. 328-333.
- Опубліковані джерела з історії Молдавської Автономної Радянської Соціалістичної Республіки у складі УРСР 1924-1940 рр. / С. В. Білоус // Наукові записки [Вінницького держ. пед. університету їм. М. Коцюбинського]. Серія: Історія. - 2013. — Вип. 21. — С. 261-264.
Посилання
- (рос.)
- История образования и развития Молдавской АССР в 1924-1940 гг.(рос.) (детальна карта автономії)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
MARSR perenapravleno syudi Dlya inshih znachen div MARSR znachennya Molda vska Avtono mna Radya nska Socialisti chna Respu blika pochatkovo do 5 grudnya 1936 roku Avtono mna Molda vska Socialisti chna Radya nska Respu blika mold rum Repu blika Autono me Sove tike Sochiali ste Moldovenya ske ros Moldavskaya Avtonomnaya Sovetskaya Socialisticheskaya Respublika avtonomna respublika u skladi Ukrayinskoyi RSR Proisnuvala z 12 zhovtnya 1924 do 2 serpnya 1940 roku Vklyuchala livoberezhnu chastinu suchasnoyi Moldovi Pridnistrov ya i chastinu suchasnoyi Ukrayini Moldavska Avtonomna Radyanska Socialistichna Respublika mold rum Republika Autonome Sovetike Sochialiste Moldovenyaske ros Moldavskaya Avtonomnaya Sovetskaya Socialisticheskaya Respublika 1924 1940 Prapor Gerb MARSR istorichni kordoni na karti Stolicya Tiraspol 1929 1940 Balta 1924 1929 Movi ukrayinska moldovska rosijska Forma pravlinnya Avtonomna Radyanska Socialistichna Respublika Istoriya Zasnovano 12 zhovtnya 1924 Likvidovano 2 serpnya 1940 Plosha 1940 8288 km2 Naselennya 1940 572 339 osib Gustota 69 1 osib km Valyuta Radyanskij rubl Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Moldavska Avtonomna Radyanska Socialistichna Respublika Administrativnij centr stolicya misto Balta nini Ukrayina z 1929 Tiraspol Moldova 1940 roku pislya aneksiyi Bessarabiyi z boku SRSR zahidnu pridnistrovsku chastinu avtonomiyi razom z bilshoyu chastinoyu Bessarabiyi bulo ob yednano v novostvorenu Moldavsku RSR a pivnichno shidni rajoni MARSR peredano do skladu Odeskoyi oblasti Ukrayini IstoriyaUtvorennya Na pochatku 1924 roku v Moskvi vidbulasya narada za uchastyu radyanskih vijskovih i rumunskih komunistiv uchasniki yakoyi zaproponuvali viznati nazvu moldavani samonazvu rumunomovnih meshkanciv Besarabiyi na nazvu okremogo narodu yakij nibito naselyav Besarabiyu na susidni rajoni Ukrayinskoyi RSR i stvoriti na cij pidstavi avtonomiyi u skladi SRSR yaka pretenduvala na voz yednannya z Besarabiyeyu U poyasnyuvalnij zapisci spryamovanij do CK RKP b poyasnyuvalosya sho Moldavska Respublika mozhe zigrati tu zh rol politiko propagandistskogo faktoru sho j Biloruska Respublika stostovno Polshi i Karelska stosovno Finlyandiyi vona b sluguvala b ob yektom privernennya uvagi i simpatij besarabskogo naselennya ta dala she bilshij privid pretenduvati na voz yednannya z neyu Zadnistrov ya Ideya viklikala sprotiv kerivnictva ukrayinskoyi kompartiyi predstavniki yakogo nagoloshuvali sho v zhodnomu rajoni dnistrovskogo Livoberezhzhya majbutni moldovani ne skladayut bilshosti a bilshist z tih sho ye rozmovlyaye ukrayinskoyu abo rosijskoyu Odnak v ideyi buli vplivovi lobisti zokrema komanduvach Zbrojnimi Silami Ukrayini ta Krimu napivmoldovanin Mihajlo Frunze Vin u svoyu chergu doruchiv viznachennya teritoriyi avtonomiyi Grigoriyu Kotovskomu yakij narodivsya v Besarabiyi Kotovskij shopivsya za spravu she j tomu sho rozglyadav majbutnyu avtonomiyu yak bazu sformovanogo nim vijskovogo korpusu v lavah yakogo bulo chimalo besarabciv i ce pevnoyu miroyu virishuvalo j pitannya iz cholovichim naselennyam avtonomiyi pochatkovoyu metoyu bulo poselennya v nij besarabskih bizhenciv rumunskih politichnih emigrantiv ta demobilizovanih chervonoarmijciv 16 serpnya 1924 r Odeskij gubvikonkom otrimav propoziciyu vklyuchiti Grigoriopol ta Dubossari do spisku poselen miskogo tipu yak ekonomichni ta administrativni centri teritorij zaseleni moldavanami Vzhe u veresni 1924 r CATK rozglyanula klopotannya predstavnikiv moldavskogo naselennya Odeskoyi guberniyi shodo stvorennya nacionalnoyi administrativno teritorialnoyi odinici zadovolnivshi jogo Poperednij proekt buv peredanij na rozglyad Derzhplanu USRR Radnarkom URSR 11 zhovtnya 1924 r uhvaliv rishennya pro utvorennya Moldavskoyi ARSR i vinis jogo na zatverdzhennya sesiyi VUCVK V nich na 12 zhovtnya 1924 roku 3 sesiya VUCVK VIII go sklikannya prijnyala shvalenu CK RKP b i RNK SRSR postanovu pro utvorennya Avtonomnoyi Moldavskoyi SRR AMSRR Nastupnogo 1925 roku na I Vsemoldavskomu z yizdi Rad 19 23 kvitnya v Balti buli vstanovleni kordoni avtonomiyi ta prijnyata konstituciya zatverdzhena IX Vseukrayinskim z yizdom Rad 10 travnya togo zh roku Vidpovidno do prijnyatoyi konstituciyi pochalosya formuvannya organiv upravlinnya respublikoyu i organiv miscevogo samovryaduvannya Vnutrishnij podil Moldavskoyi ASRR na 01 01 1925 r she ne vstanovleno Spravzhnim gospodarem u novostvorenij avtonomiyi buv Kotovskij poza ochi yiyi nazivali respublikoyu Kotoviya Nastupnogo roku zanadto samostijnogo komandira zastrelili za nez yasovanih do kincya obstavin Ale j pislya smerti Kotovskogo avtonomiya prodvzhila svoye isnuvannya oskilki CK RKP b prodovzhuvav rozglyadati yiyi yak zasib politichnogo tisku na Rumunske korolivstvo Radyanske kerivnictvo namagalosya pidkresliti vidminnosti mizh rumunami i meshkancyami livoberezhzhya Dnistra v avtonomiyi pochalasya kampaniya po samoidentifikaciyi moldavan yak okremogo narodu Postanova pro stvorennya AMRSR mistila punkt v yakomu stavilosya zavdannya rozvinuti moldavsku literaturnu movu na osnovi narodnoyi movi livoberezhzhya Dnistra Vzyavsya za ce molodij lingvist besarabec za pohodzhennyam vipusnik Kiyivskogo universitetu Bula rozroblena moldovska abetka na osnovi kirilici Madan vidkinuv revizionistsku ideyu trohi pidrihtuvati dialekt rumunskoyi yakim rozmovlyali v Besarabiyi Vin same tvoriv tvoriv zavzyato kalkuyuchi abo pryamo zapozichuyuchi slova z rosijskoyi za pidrahunkami doslidnikiv slovnik novoyi movi popovnivsya shonajmenshe p yatma tisyachami vinajdenih takim chinom sliv Vodnochas zavdyaki rozgornutij kampaniyi moldovenizaciyi bulo dano poshtovh rozvitku kulturi buli vidkriti novi navchalni zakladi z vivchennyam movi Yaksho 1917 roku na livoborezhzhi Dnistra 80 naselennya buli bezgramotni to do 1937 roku v respublici takih zalishilosya lishe 3 Do momentu utvorennya AMSRR v nij isnuvalo vsogo 11 shkil z moldovskoyu movoyu navchannya a do 1939 roku yih chiselnist zrosla do 135 Balta budivlya Vsemoldavskogo CVK AMSRR VCVK Avtonomnoyi Moldavskoyi SRR 1920 ti rr Balta pam yatka arhitekturi Kolektivizaciya ta golodomor v Avtonomnij Moldavskij SRR Na pochatku 1920 h rokiv she na teritoriyi majbutnoyi Moldavskoyi avtonomiyi bula provedena agrarna reforma zavdyaki yakij bagato hto z selyan otrimali zemlyu Vinikla nizka novih sil v Dubossarskomu Kam yanskomu ta Ribnickomu rajonah V tu zh chergu ti selyani u yakih bula viluchena cya zemlya zaznali represij z boku vladi Kerivnictvo Radyanskogo Soyuzu planuvalo zavershiti kolektivizaciyu v AMSRR do vesni 1932 roku Dlya cogo 1929 roku pochalosya povtorne viselennya zamozhnih selyan do Sibiru Arhangelskoyi oblasti na Solovecki ostrovi ta na Novu Zemlyu V procesi rozkurkulennya u selyan viluchali privatne majno zemlyu chastinu vrozhayu Vse ce na pochatku 1930 h rokiv stalo odniyeyu z osnovnih prichin golodu i vtechi selyan iz AMSRR do Rumuniyi a takozh viyizdu v inshi regioni SRSR Pid chas golodomoru na teritoriyi AMSRR pomerlo vid golodu 20 tisyach osib shonajmenshe 18 000 selyan osoblivo z rajoniv Dubesariv Grigoriopolya Ananyeva ta Balti Za danimi rumunskoyi presi togo chasu stilki zh osib zrobili sprobu vtekti do Rumuniyi pri comu chastina z nih bula zatrimana abo rozstrilyana pri sprobi peretnuti Dnister shonajmenshe bl 4500 osib vdalosya perepravitisya cherez Dnister i shovatisya v Rumuniyi a inshi mensh shaslivi buli rozstrilyani radyanskimi prikordonnikami Najbilshim incidentom pid chas vtechi naselennya AMSRR v Rumuniyu stav rozstril radyanskimi prikordonnikami 40 osib yaki namagalisya peretnuti Dnister po lodu bilya Olaneshskogo lisu Cej vipadok shiroko obgovoryuvali v yevropejskih ZMI prote radyanska vlada prihovali cej fakt vid gromadskosti Takozh vlada prihovuvala dijsnu kilkist pomerlih vid golodu yak i fakti pomerlih vid golodu v URSR Latinisti ta samobutniki Na pochatku 1930 ti rokiv zarodivsya novij moldovskij nacionalnij ruh samobutnictvo 1932 roku kerivnictvo AMSRR otrimalo nakaz vid CK KP b U perevesti moldovsku movu z kirilichnogo alfavitu na latinicyu 2 lyutogo 1932 roku Byuro Moldavskogo obkomu KP b Ukrayini uhvalilo postanovu pro pereklad moldavskoyi movi na latinsku grafiku Moldovski politiki samobutniki sho boyalisya posilennya rumunskogo vplivu v respublici bojkotuvali direktivu Ti chinovniki i gromadski diyachi yaki protistoyali yim i napolyagali na vvedenni latinici otrimali nazvu latinizatori Latinizatori vvazhali stvorennya moldovskoyi movi i vvedennya v uzhitok moldavan novih sliv pomilkovim rishennyam U hodi protistoyannya pomizh samobutnikami i latinizatorami 1932 roku moldovska abetka vse zh bula zminena Do 1938 roci moldovska mova stala podibnoyu do rumunskoyi Vidrazu pislya perevedennya moldovskoyi movi na latinicyu v kerivnictvi avtonomiyi buli provedeni kadrovi perestanovki i do vladi prijshli prihilniki rumunskoyi kulturi Postijna borotba mizh cimi ruhami privernula uvagu vishih organiv NKVS SRSR 1934 roku na samobutnikiv bulo zavedeno nizku kriminalnih sprav Chastina uryadovciv buli areshtovani sho dalo perevagu latinizatoram 27 lyutogo 1938 roku moldovska mova bula znovu perevedena na kirilicyu takozh pochalosya perevidannya shkilnih pidruchnikiv i perehid vsih periodichnih vidan na novi normi pravopisu Represiyi Naprikinci 1930 h rokiv v MARSRi buli provedeni represiyi sho torknulisya na cej raz v osnovnomu kerivnikiv avtonomiyi i chinovnikiv Golovnim zvinuvachennyam yake pred yavlyali chinovnikam bula spivpracya z vladoyu korolivskoyi Rumuniyi i proyav nacionalizmu Dostovirna kilkist meshkanciv avtonomiyi yaki zaznali stalinskih represij stanom na 2007 rik ne vstanovleno U ci roki bulo rozstrilyano blizko 5500 osib ne menshe 4913 osib Vsogo v 1930 1940 vi roki na teritoriyi Moldovi avtonomnoyi i soyuznoyi respublik bulo represovano i zasudzheno za riznimi ocinkami 75 81 tisyach meshkanciv z yakih 51 542 deportovali Geografiya ta vnutrishnij ustrijGeografichne roztashuvannya ta administrativnij podil Mezhi moldavskoyi avtonomiyi buli vstanovleni na z yizdi 1925 roku u Balti Zgidno z uhvalenim rishennyam Avtonomna Moldavska SRR mala vnutrishni kordoni z Mogilovskoyu Tulchinskoyu Pervomajskoyu i Odeskoyu okrugami a pislya rozformuvannya okrug ta utvorennya oblastej z Odeskoyu ta Vinnickoyu oblastyami Na zahodi i pivdennomu zahodi vona mezhuvala z Rumuniyeyu kordon prohodiv po richci Dnister hocha pri stvorenni avtonomiyi radyanskoyu vladoyu bulo zayavleno pro te sho mezhi AMSRR prohoditimut po richkah Prut i Dunaj Takim chinom do skladu avtonomiyi formalno vklyuchalasya i Bessarabiya yaka u toj chas perebuvala u skladi Rumunskogo korolivstva SRSR pretenduvav na cyu teritoriyu vvazhayuchi yiyi nezakonno okupovanoyu Plosha respubliki z momentu yiyi stvorennya postupovo zbilshuvalasya za rahunok vklyuchennya do yiyi skladu ukrayinskih naselenih punktiv Livoberezhzhya richki Dnister na yakomu faktichno isnuvala radyanska vlada zajmalo 8288 km Spershu AMSRR mala u svoyemu skladi 12 rajoniv Baltskij Birzulskij Ananyivskij Oleksiyivskij Stavrivskij Krutyanskij Kam yanskij Grigoriopolskij Dubosarskij Ribnickij Slobodzejskij ta Tiraspolskij Vtim postanovoyu VUCVK i RNK USRR vid 13 bereznya 1925 roku Stavrivskij rajon bulo rozformovano Z 1935 roku isnuvali takozh Valegoculivskij Chornyanskij ta Pishanskij rajon Centr respubliki do 1929 Balta v 1929 1940 Tiraspol Status miskih poselenn takozh mav Ananyiv Administrativno teritorialni zmini U kvitni 1925 roku zi skladu Odeskoyi guberniyi peredani radgosp Kocyubinshina ta sela Pavlivka Stepanivka Ivano Buzinivka i hut Oleksandrivka U zhovtni 1925 Prezidiya Moldavskogo CVK perejmenuvala radgosp Kocyubinshina na radgosp rozplidnik im Kotovskogo a takozh postanovila perejmenuvati odnu iz vulic Balti Birzuli i Ananyeva v vulicyu Kotovskogo 29 veresnya 1926 roku perechisleno do skladu Avtonomnoyi Moldavskoyi SRR sela Bolgan Nizhnya Slobidka Grabarivka Serbivska Kodimska Francuzka j Budejska silradi Tulchinskoyi okrugi ta sela Ivano Bogoslovka Shajki Mirolyubivka Stara j Nova Andriyashivka Odeskoyi okrugi Stanom na 1929 rik v Moldavskij ARSR isnuvali 129 ukrayinskih 1 bolgarska 1 polska ta 8 rosijskih silrad i 1 ukrayinskij rajon Baltskij 1923 1924 sered 118 silrad Baltskoyi okrugi bulo 7 moldavskih silrad buli nacionalni silradi takozh v Tiraspolskij chastini Odeskoyi okrugi 4 chervnya 1934 roku do skladu AMSRR peredano s Oleno Koricke i kolgosp Za nove zhittya Osipivskoyi silradi Frunzivskogo rajonu Odeskoyi oblasti U 1935 roci Tiraspolskij rajon buv likvidovanij stanom na 1939 rik rajon ponovleno Birzulskij rajon perejmenovanij na Kotovskij U chervni serpni 1936 roku Novoselivska silrada Valegoculivskogo rajonu perechislena do skladu Kotovskogo rajonu 1 zhovtnya 1937 roku Smolyansku silradu Baltskogo rajonu perechisleno do skladu Kodimskogo rajonu 20 zhovtnya 1938 r selisha Kotovsk ta Ribnicyu vidneseno do rozryadu mist sela Dubosari Kodimu Slobidku Kam yanku Grigoriopol do kategoriyi smt 11 grudnya 1938 r Golovne arhivne upravlinnya MARSR na pidstavi ukazu Prezidiyi VR SRSR vid 2 grudnya 1938 bulo peretvoreno na Arhivnij viddil NKVS MARSR U grudni 1938 r 1939 r Derzhavnij istorichnij arhiv MARSR naperedodni vijskovih dij kincya 1930 h pochatku 40 h rokiv buv perevedenij z m Tiraspolya v m Baltu dlya jogo rozmishennya bulo pereobladnano budivlyu kafedralnogo soboru m Balti Na cej chas v arhivi bulo skoncentrovano blizko 90 tis odinic zberigannya majzhe povnistyu navedenih u poryadok ta opisanih Pislya stvorennya MRSR u 1940 r DIA MARSR u m Balta opinivsya u skladi Odeskoyi oblasti ta finansuvannya jogo diyalnosti zdijsnyuvalosya shlyahom vzayemorozrahunkiv mizh respublikami Moldovoyu ta Ukrayinoyu 1941 1944 majzhe povnistyu zaginuli dokumenti kolishnogo Derzhavnogo istorichnogo arhivu Moldavskoyi ARSR u m Balti ta Tiraspolskogo miskogo arhivu 30 grudnya 1939 roku Golmyanska silrada Lyubashivskogo r nu Odeskoyi oblasti peredana do Baltskogo rajonu Karta Odeskoyi ta Mikolayivskoyi gubernij 1922 rik Karta Odeskoyi guberniyi 1923 rik Teritoriya AMSRR na karti Ukrayinskoyi SRR administrativni mezhi stanom na 1 zhovtnya 1925 roku Teritoriya AMSRR na karti Ukrayinskoyi SRR administrativni mezhi stanom na 1 bereznya 1927 roku Teritoriya AMSRR na karti Ukrayinskoyi SRR administrativni mezhi stanom na 1 lipnya 1928 roku Teritoriya AMSRR administrativni mezhi stanom na 1 sichnya 1932 roku Karta AMSRR administrativni mezhi stanom na 20 bereznya 1932 roku Karta MARSR administrativni mezhi stanom na 15 sichnya 1937 roku Karta MARSR 1938 rikDerzhavnij ustrijDokladnishe Konstituciya Avtonomnoyi Moldavskoyi Socialistichnoyi Radyanskoyi Respubliki 1925 ta Konstituciya Moldavskoyi ARSR 1938 Avtonomna Moldavska Socialistichna Radyanska Respublika AMSRR bula utvorena postanovoyu 3 yi sesiyi VUCVK VIII sklikannya vid 12 zhovtnya 1924 roku z chastini teritoriyi Baltskoyi i Odeskogo okrug Odeskoyi guberniyi i Tulchinskoyi okrugi Podilskoyi guberniyi Ukrayinskoyi SRR Mezheyu respubliki na zahodi bula ogoloshena liniya richok Prut i Dunaj Konstituciya Avtonomnoyi Moldavskoyi Socialistichnoyi Radyanskoyi Respubliki Osnovnij Zakon Avtonomnoyi Moldavskoyi Socialistichnoyi Radyanskoyi Respubliki AMSRR utvorenoyi u skladi USRR 12 zhovtnya 1924 roku bula uhvalena 19 23 kvitnya 1925 roku 1 m Vsemoldavskim z yizdom rad u stolici novostvorenoyi avtonomiyi misti Balta vid 1929 roku stoliceyu avtonomiyi stalo misto Tiraspol Zatverdzhena IX Vseukrayinskim z yizdom rad 10 travnya 1925 roku 18 21 grudnya 1924 roku vidbulasya u Balti Persha Vsemoldavska oblasna partijna konferenciya usogo bulo provedeno 13 oblasnih partijnih konferencij ostannya z yakih vidbulasya u berezni 1940 r 19 23 kvitnya 1925 u Balti vidbuvsya I Vsemoldovskij z yizd Rad Prijnyato Konstituciyu MASRR Obrano CVK MASRR U roboti z yizdu vzyalo uchast 272 delegati 23 kvitnya utvoreno pershu Radu Narodnih Komisariv MASRR na I sesiyi CVK MASRR Golova CVK G I Starij golova RNK A I Stroyev 9 14 travnya 1926 u m Balta vidbuvsya II z yizd Rad MARSR 27 bereznya 1 kvitnya 1927 u m Balta projshov III z yizd Rad MARSR 28 kvitnya 5 travnya 1929 u m Balta vidbuvsya IV z yizd Rad MARSR Uhvalennya pershogo p yatirichnogo planu rozvitku narodnogo gospodarstva MARSR 16 21 lyutogo 1931 u m Tiraspil vidbuvsya V z yizd Rad MARSR 10 14 sichnya 1935 u m Tiraspil projshov VI z yizd Rad MARSR Na VI z yizdi Rad MARSR uhvaleno rishennya vidkriti do 1 travnya 1935 roku u Kam yanci sanatorij dlya selyan vidkrito sanatorij imeni P Postisheva 21 lipnya 6 sichnya 1938 r VII Nadzvichajnij z yizd Rad Moldaviyi prijnyav novu Konstituciyu Moldavskoyi ARSR 10 lipnya 1938 Prezidiya CVK Moldavskoyi ARSR postanovila sklikati 1 shu sesiyu VR MARSR 18 lipnya 10 serpnya 1939 sklikana II sesiya Verhovnoyi Radi MARSR 5 chervnya 1940 bula sklikana III sesiya Verhovnoyi Radi MARSR EkonomikaEkonomika MARSR mala v osnovnomu agrarnij harakter golovni galuzi vinogradarstvo i vinorobstvo sadivnictvo viroshuvannya gorodnih kultur tyutyunu kukurudzi pshenici zhita sonyashniku Teritoriya MARSR stepova rivnina z uhilom z pivnichnogo zahodu na pivdennij shid Grunt chornozemnij Velika kilkist yariv sho utrudnyali obrobku gruntu Perevazhayuchij harakter silskogospodarskij znachno rozvitok ryadu trudomistkih kultur vinogradniki i vinorobstvo sadi gorodi tyutyun u rilnictvi znachnu rol grali kukurudza pshenicya i zhito rosla posivna plosha sonyashniku Posivna plosha 1927 roku blizko 500 t z ga dovoyennij riven Perevazhala nizka zemlezabezpechenist blizko 1 ga na dushu za vidsutnosti vilnih zemel Z promislovih pidpriyemstv buv buryakocukrovij zavod mlini i ryad dribnih pidpriyemstv Promislovist silskogo naselennya do 5 Doshi vipadali golovnim chinom vzimku i v lipni serpni vesnoyu doshiv ne bulo i tomu neridki buli posuhi TransportMARSR peretinalasya dekilkoma zaliznichnimi liniyami sho spoluchayut yiyi z BRSR URSR i Bessarabiyeyu na pivdennomu shodi Kiyiv Odesa na pivnochi Ribnicya Slobidka Birzula Dnipropetrovsk i na pivdni Tiraspol Rozdilna Shosejnih dorig 1600 km Richki MARSR okrim Dnistra nesudohodni NaselennyaRumunske korolivstvo i MARSR Do momentu utvorennya Avtonomnoyi Moldavskoyi SRR na yiyi teritoriyi meshkalo blizko 400 000 osib Zi zbilshennyam teritoriyi chiselnist naselennya do kincya 1920 h rokiv zrosla do 572 300 osib Za rozrahunkami radyanskih demografiv kilkist naselennya respubliki postijno rosla i do pochatku 1930 h v nij meshkalo blizko 615 500 osib Odnak dani cifri netochni oskilki pid chas golodu 1932 1933 rokiv bagato hto z meshkanciv AMSRR zaginuli abo emigruvali za kordon Za danimi perepisu 1939 roku v Moldavskij ARSR nalichuvalosya 599 156 601 686 osib Chiselnist miskogo naselennya stanovila 13 1929 a gustota naselennya 69 osib na 1 km Lishe blizko tretini naselennya respubliki stanovili moldavani a pri stvorenni avtonomiyi cifri pro kilkist moldovskogo naselennya buli zavisheni vvazhalosya sho 58 naselennya moldavani Zi zbilshennyam teritoriyi MASSR chiselnist moldavan u vidnoshenni do predstavnikiv inshih narodiv zmenshilasya do 30 Zgidno zi vsesoyuznim perepisom naselennya 1926 roku v respublici meshkali predstavniki 45 narodiv Najbilshe v MASSR bulo ukrayinciv 48 5 druge misce za chiselnistyu posidali moldavani 30 1 rosiyan v MASSR bulo lishe 8 5 Za danimi perepisu 1939 v respublici prozhivalo 28 5 moldavan 50 7 ukrayinciv 10 2 rosiyan i 6 2 yevreyiv V avtonomiyi moldavani buli rozseleni nerivnomirno Najbilshe yih prozhivalo na kordoni z Rumunskim korolivstvom uzdovzh Dnistra U rajonah respubliki sho mezhuvali z Ukrayinskoyu SRR perevazhali ukrayinci U Tiraspoli i Balti stolicyah MASSR moldavani vzagali stanovili lishe blizko 1 5 U roki isnuvannya avtonomiyi yiyi pokinula chastina yevreyiv yaki viyihali do URSR ta Krimu Vsogo naselennya v 1929 roci 572 3 tis osib Miske naselennya 13 Gustota 69 osib km Nacionalnij sklad naselennya mist Nacionalnij sklad Narod Chiselnist 1926 Ukrayinci 48 5 Moldovani 30 1 Rosiyani 8 5 Yevreyi 8 5 Inshi 4 4 Nacionalnij sklad naselennya rajoniv ta mist Moldavskoyi ARSR za perepisom 1926 r misto rajon naselennya ukrayinci rosiyani yevreyi nimci moldovani bolgari greki inshi 1 Balta 23 034 8 826 38 3 4 182 18 2 9 116 39 6 22 0 1 369 1 6 28 0 1 9 0 0 482 2 1 2 Baltskij rajon 75 061 70 830 94 4 316 0 4 1 246 1 7 17 0 0 1 895 2 5 4 0 0 753 1 0 3 Ananyivskij rajon 62 289 32 224 51 7 2 133 3 4 6 406 10 3 122 0 2 21 005 33 7 8 0 0 5 0 0 386 0 6 4 Ananyiv 18 230 9 227 50 6 1 472 8 1 3 516 19 3 27 0 1 3 808 20 9 3 0 0 3 0 0 174 1 0 5 Ananyivskij rajon sela 44 059 22 997 52 2 661 1 5 2 890 6 6 95 0 2 17 197 39 0 5 0 0 2 0 0 212 0 5 6 Birzulskij rajon 57 823 30 717 53 1 3 804 6 6 2 978 5 2 446 0 8 18 521 32 0 19 0 0 6 0 0 1 332 2 3 7 Birzula 10 007 5 654 56 5 1 208 12 1 2 507 25 1 62 0 6 195 1 9 9 0 1 3 0 0 369 3 7 8 Birzulskij rajon sela 47 816 25 063 52 4 2 596 5 4 471 1 0 384 0 8 18 326 38 3 10 0 0 3 0 0 963 2 0 9 Grigoriopolskij rajon 30 094 4 629 15 4 3 851 12 8 1 114 3 7 6 315 21 0 13 744 45 7 21 0 1 420 1 4 10 Dubosarskij rajon 42 609 6 077 14 3 2 867 6 7 4 612 10 8 246 0 6 28 559 67 0 16 0 0 2 0 0 230 0 5 11 Kam yanskij rajon 39 169 18 263 46 6 424 1 1 4 172 10 7 215 0 5 15 053 38 4 4 0 0 1 038 2 7 12 Krasnooknyanskij rajon 41 249 27 203 65 9 2 161 5 2 2 718 6 6 2 118 5 1 6 472 15 7 19 0 0 2 0 0 556 1 3 13 Krutyanskij rajon 50 913 36 518 71 7 402 0 8 4 601 9 0 118 0 2 8 592 16 9 5 0 0 3 0 0 674 1 3 14 Ribnickij rajon 47 731 23 064 48 3 1 809 3 8 4 422 9 3 28 0 1 17 023 35 7 15 0 0 2 0 0 1 368 2 9 15 Ribnicya 9 371 3 164 33 8 445 4 7 3 568 38 1 13 0 1 1 556 16 6 8 0 1 2 0 0 615 6 6 16 Ribnickij rajon sela 38 360 19 900 51 9 1 364 3 6 854 2 2 15 0 0 15 467 40 3 7 0 0 753 2 0 17 Slobodzijskij rajon 37 617 6 537 17 4 5 714 15 2 571 1 5 72 0 2 24 341 64 7 25 0 1 6 0 0 351 0 9 18 Tiraspolskij rajon 64 750 12 627 19 5 21 205 32 7 6 608 10 2 1 020 1 6 16 845 26 0 5 862 9 1 10 0 0 573 0 9 19 Tiraspol 21 741 2 584 11 9 11 912 54 8 6 398 29 4 59 0 3 301 1 4 57 0 3 10 0 0 420 1 9 20 Tiraspolskij rajon sela 43 009 10 043 23 4 9 293 21 6 210 0 5 961 2 2 16 544 38 5 5 805 13 5 153 0 4 Chiselnist v naselenih punktah 1926 Valeguculove 15 266 Gandraburi 6369 Glinne 6250 Grigoriopol 8876 Kam yanka 7022 Kodima 5329 Lipecke 7772 Nezavertajlivka 6476 Parkani 6356 Pasiceli 5152 Pishana 6686 Ploske 6879 Rashkiv 5292 Slobodzeya Moldavska 5471 Slobodzeya Rosijska 5945 Chobruchi 6511KulturaU MARSR zdijsnyuvalosya knigodrukuvannya i shkilne navchannya moldovskoyu movoyu z vikoristannyam kirilici Rozvivalasya moldovska literatura vidavalasya gazeta Plugarul rosh Chervonij orach U MARSR narodivsya vidomij moldovskij kompozitor Yevgen Doga Kerivniki Moldavskoyi ARSRPartijna vlada Vidpovidalnij sekretar Moldavskogo oblasnogo partijnogo byuro KP b U Badyeyev Suslik Josip Isakovich 15 10 1924 21 12 1924 Vidpovidalnij sekretar Moldavskogo oblasnogo komitetu KP b U Badyeyev Suslik Josip Isakovich 21 12 1924 26 12 1928 Bogopolskij Hayim Bencionovich 26 12 1928 25 03 1930 Ilyin Brojtman Illya Mojsejovich 23 05 1930 1931 Plachinda Sporosh Ivan Semenovich 1931 1932 Pershij sekretar Moldavskogo oblasnogo komitetu KP b U Sirko Ivan Mikolajovich 3 07 1932 06 1933 Bulat Gurgen Osipovich 06 1933 1935 Siderskij Zinovij Osipovich 1935 1937 Todres Selektor Volodimir Zaharovich 1937 1937 Borisov Volodimir Mikolajovich 1938 1939 Melnikov Oleksij Mikolajovich 1939 1939 Borodin Petro Grigorovich 1939 1940 Derzhavna vlada Golova Centralnogo Vikonavchogo Komitetu Moldavskoyi ARSR Starij Borisov Grigorij Ivanovich 04 1925 15 05 1926 Voronovich Yevstahij Pavlovich 15 05 1926 1937 Streshnij Georgij Yermolajovich 1937 1938 Golova Prezidiyi Verhovnoyi Radi Moldavskoyi ARSR Konstantinov Tihon Antonovich 1938 1940 Brovko Fedir Grigorovich 1940 1941 Vikonavcha vlada Golova Moldavskogo vijskovo revolyucijnogo komitetu Starij Borisov Grigorij Ivanovich 29 10 1924 04 1925 Golova Radi Narodnih Komisariv Moldavskoyi ARSR Stroyev Oleksij Ivanovich 04 1925 15 05 1926 Starij Borisov Grigorij Ivanovich 15 05 1926 1928 Dimitriu Sergij Vasilovich 1928 17 04 1932 Starij Borisov Grigorij Ivanovich 17 04 1932 05 1937 Streshnij Georgij Yermolajovich 1938 1940 Konstantinov Tihon Antonovich 1940 1940 Div takozhBessarabska Radyanska Socialistichna Respublika Konstituciya Avtonomnoyi Moldavskoyi Socialistichnoyi Radyanskoyi Respubliki s ru BSE1 Moldavskaya Avtonomnaya Sovetskaya Socialisticheskaya RespublikaPrimitkiOleksij Mustafin Odna mova dvi derzhavi Chomu moldovani govoryat rumunskoyu i do chogo tut Moskva Istorichna pravda 2023 03 30 Postanova VUCVK 280 vid 12 zhovtnya 1924 roku Pro utvorennya Avtonomnoyi Moldavskoyi SRR Ion Nistor Vechimea asezărilor romanesti dincolo de Nistru Bucuresti Monitorul Oficial si Imprimeriile Statului Imprimeria Naţională 1939 P 22 rum Territorialnoe i administrativnoe delenie Soyuza SSR na 1 yanvarya 1925 goda NKVD Statisticheskoe byuro Predisl N A Kokovin S I Sulkevich M Tip MKH im F Ya Lavrova 1925 S 15 196 ros Repin V V Territorialnyj spor o Bessarabii vo vzglyadah Sovetskoj i Rumynskoj politicheskih elit 1918 1934 gg Stavropolskij almanah Rossijskogo obshestva intellektualnoj istorii Stavropol 2004 6 specialnyj ros Moraru A Istoria romanilor Basarabia si Transnistria 1812 1993 Chisinău 1995 P 229 mold 23 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Negru E Politica de cadre in R A S S M Demistificarea sau remistificarea istoriei Materialele Dezbaterilor Naţionale Chisinău 2000 P 93 rum Din istoria Transnistriei din cele mai vechi timpuri pană in 1940 Chisinău Civitas 2001 p 334 335 Socialisticheskaya industrializaciya nacionalnyh respublik 18 listopada 2018 u Wayback Machine ros Ozhog I A Sharov I M Kratkij kurs lekcij po istorii rumyn Novejshaya istoriya 2008 12 08 u Wayback Machine 1992 ros z pershodzherela 8 grudnya 2008 Galushenko O S Etnicheskij sostav naseleniya Moldavskoj ASSR 1924 1940 gg ros http holodomor era history org ua item 0000017 Galushenko O S Borba mezhdu rumynizatorami i samobytnikami v Moldavskoj ASSR 30 e gody Arhivovano 2003 11 04 u Archive is ros Arhivovano z pershodzherela 4 listopada 2003 Gheorghe Ghimpu Ani de genocid in Literatura si Arta 11 iunie 1998 p 2 Apud Elena Postică Cartea Memoriei vol 1 p VI Despre epurările in randul scriitorilor vezi Petru Negură Ni heros nu traitres Les ecrivains moldaves face au pouvoir sous Staline Paris L Harmattan 2009 p 167 180 Galushenko O S Etnicheskij sostav naseleniya Moldavskoj ASSR 1924 1940 gg Kishinev Tipografiya Akademii Nauk Respubliki Moldova 2001 S 49 ISBN 9975 62 060 4 ros 18 lyutogo 2020 u Wayback Machine Bruhis M Rusia Romania Basarabia Chisinău 1992 P 343 mold Karta administrativnogo deleniya Odesskoj gubernii 1923 ros Postanova VUCVK i RNK USRR 90 vid 13 bereznya 1925 Pro skasuvannya Stavrivskogo rajonu v Avtonomnij Moldavskij Sociyalistichnij Respublici Postanova VUCVK 3 vid 11 lyutogo 1935 roku Pro sklad novih administrativnih rajoniv AMSRR Administrativno territorialnoe delenie Soyuza SSR na nach 1929 goda i Spisok vazhnejshih naselennyh punktov S hronolog perechnem postanovlenij ob izmenenii granic gubernij oblastej i respublik s 1917 do 1929 g Sost S M Gurvich Red N A Kokovin 8 e izd M Izd vo NKVD 1929 S 113 ros Karta Odesskogo okruga Odesskoj gubernii 1923 ros Postanova VUCVK 179 vid 30 kvitnya 1925 roku Pro peredachu radgospu Kocyubinshina v gospodarske koristannya AMSRR Zastupnik gubernskoyi Komisiyi u spravah nacmenshin pri Odeskomu gubvikonkomi Hejfec perekonuvav sho zaznacheni vishe naseleni punkti ne nalezhali do Grosulivskogo rajonu yak ce bulo skazano v Postanovi VUCVK a nalezhat do utvorenogo vidpovidno do postanovi VUCVK ta RNK vid 4 zhovtnya 1924 r nimeckogo rajonu Chervona armiya gazeta 21 za 22 10 1925 stor 1 znachna chastina dzherelnoyi bazi vtrachena v period Drugoyi svitovoyi vijni vazhlivu grupu dzherel skladayut materiali periodichnih vidan Plugarul Rosh Chervonij orach Visti Odeskogo gubkomu KP b U gubvikonkomu ta gubprofradi Chervonij step Visti VUCVK Kolgospne selo Krassnaya Bessarabiya zhurnal ta inshi Postanova VUCVK i RNK USRR 390 vid 29 veresnya 1926 roku Pro vregulyuvannya derzhavnogo kordonu Avtonomnoyi Moldavskoyi Sociyalistichnoyi Radyanskoyi Respubliki Postanova Prezidiyi VUCVK 189 vid 4 chervnya 1934 roku Pro perechislennya sela Oleno Korickogo Osipivskoyi silradi Frunzivskogo rajonu do skladu Krasnooknyanskogo rajonu AMSRR Postanova Prezidiyi VUCVK USRR 12 vid 22 sichnya 1935 roku Pro rozukrupnennya rajoniv USRR Postanova Prezidiyi CVK URSR 176 vid 27 serpnya 1937 roku Pro vidilennya Tiraspolskoyi miskoyi radi v samostijnu administrativnu odinicyu ta pro utvorennya Tiraspolskogo administrativnogo rajonu SSSR Administrativno territorialnoe delenie soyuznyh respublik na 1 oktyabrya 1938 goda P V Tumanov red 1 e izd M Vlast Sovetov 1938 S 168 ros Vidomosti Verhovnoyi Radi SRSR 1939 5 28 3 bereznya S 4 u skladi 19 silrad z miskradi Tiraspolya Postanova CVK SRSR vid 4 travnya 1935 roku Pro pereimenuvannya rajoniv sil pidpriyemstv i ustanov po USRR Postanova Prezidiyi CVK USRR 150 vid 13 chervnya 1936 r Pro zminu mezhi Kotovskogo i Valegoculivskogo rajoniv Avtonomnoyi Moldavskoyi Socialistichnoyi Radyanskoyi Respubliki Postanova Prezidiyi CVK USRR 222 vid 25 serpnya 1936 roku Pro zminu mezhi Kotovskogo ta Valegoculivskogo rajoniv Moldavskoyi Avtonomnoyi Socialistichnoyi Radyanskoyi Respubliki Postanova Prezidiyi CVK URSR 179 vid 1 zhovtnya 1937 roku Pro chastkovi zmini rajonnih mezh Moldavskoyi Avtonomnoyi RSR Zhitomirskoyi Poltavskoyi ta Chernigivskoyi oblastej Vidomosti Verhovnoyi Radi SRSR 1938 23 31 grudnya S 3 4 SSSR Administrativno territorialnoe delenie soyuznyh respublik Red i predisl P V Tumanov Dop k 1 mu izd Izmeneniya 1 10 1938 1 03 1939 M Izd Vedomosti Verhovnogo Soveta RSFSR 1939 144 s ros Vidomosti Verhovnoyi Radi SRSR 1940 8 71 29 lyutogo S 4 Dva sela Golma 1 i Golma 2 buli vidokremleni odne vid odnogo richkoyu Kodimoyu Prote pri stvorenni avtonomnoyi respubliki Golma 1 z perevazhno ukrayinskim naselennyam vvijshla do Moldavskoyi avtonomnoyi respubliki Baltskij r n a Golma 2 v yakomu perevazhalo moldavske naselennya do Ukrayinskoyi SSR Lyubashivskij r n u t ch 28 29 listopada 1938 poshirenij plenum Moldavskogo obkomu KP b U takozh 2 nastupni Charles King The Moldovans Romania Russia and the Politics of Culture Stanford 2000 54 s Chislennost naseleniya SSSR na 17 yanvarya 1939 g po rajonam rajonnym centram gorodam rabochim poselkam i krupnym selskim naselennym punktam M Gosplanizdat 1941 266 s ros Obrazovanie Moldavskoj SSR i sozdanie Kommunisticheskoj partii Moldavii Sb dokumentov i materialov Kishinev 1984 121 122 s 1939 god Vsesoyuznaya perepis naseleniya Etnografichna karta Bessarabiyi 1916 roku rum Zhiromskaya V B Vsesoyuznye perepisi naseleniya 1926 1937 1939 g istoriya podgotovki i provedeniya Istoriya SSSR 1990 3 Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1926 goda Tom XI XIII Ukrainskaya SSR M Izd e CSU Soyuza SSR zokrema polyaki 710 osib 1 2 polyaki 231 osoba 2 3 polyaki 952 osobi 2 4 polyaki 1138 osib 2 4 polyaki 534 osobi 5 7 div takozh rum Vikonuvach obov yazkiv Golovi CVK MARSR Posada Golovi Prezidiyi Verhovnoyi Radi MARSR likvidovana postanovoyu III sesiyi Verhovnoyi Radi Moldavskoyi RSR I sklikannya vid 8 lyutogo 1941 roku DzherelaDembo V Sovetskaya Moldaviya i bessarabskij vopros M 1925 ros Bochacher M N Moldaviya M 1926 ros Dva goda raboty pravitelstva MASSR 1924 1926 gg Balta 1927 ros Viktor Buzalo Mariya Dmitriyenko Teritorialne rozmezhuvannya ta vstanovlennya kordoniv mizh Ukrayinoyu ta Moldovoyu 1940 r 7 bereznya 2021 u Wayback Machine Vermenich Ya V Moldavska ARSR Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O S 25 ISBN 978 966 00 1061 1 27 veresnya 2016 u Wayback Machine Ya Vermenich Yu Babyuh Pervoistochniki bessarabskoj problemy Den 183 1996 12 oktyabrya 2009 Ya V Vermenich Moldavska avtonomna radyanska socialistichna respublika Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2019 T 21 Mikro Moya 712 s ISBN 978 966 02 9001 3 Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Moldavska Avtonomna Radyanska Socialistichna Respublika Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2001 T 3 K M 792 s ISBN 966 7492 03 6 31 sichnya 2017 u Wayback Machine Galushenko O Borba mezhdu rumynizatorami i samobytnikami v Moldavskoj ASSR 20 e gody Ezhegodnyj istoricheskij almanah Pridnestrovya 2002 6 ros Galushenko O Borba mezhdu rumynizatorami i samobytnikami v Moldavskoj ASSR 30 e gody ros Gosudarstvenno pravovye akty Moldavskoj SSR 1924 1941 gg Surilov A V sost Kishinev Kartya Moldovenyaske 1963 180 s Spravochnik po istorii Kommunisticheskoj partii i Sovetskogo Soyuza 1898 1991 ros 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Moldavska Avtonomna Socialistichna Radyanska Respublika Materiyali do opisu AMSRR i okrug USRR H Centralne statistichne upravlinnya USRR 1926 60 s Vsya Ukrayina ta MASRR ekonomichno adresovij dovidnik rik vid 9 j red L Ya Brejman vidp red A F Dovbish Odesa Chornomorska komuna 1936 10 746 6 CXII 2 s div takozh 1930 Chiselnist ta nacionalnij sklad naselennya Moldavskoyi ARSR 1924 1940 rr V A Tuchinskij P S Grigorchuk Naukovi zapiski Vinnickogo derzhavnogo pedagogichnogo un tu yim M Kocyubinskogo Seriya Istoriya 2007 Vip 12 S 136 140 Gercen A A Evolyuciya administrativno territrialnogo deleniya Moldavii dis kand geograf nauk A A Gercen M 2010 209 s Moldavska ARSR u skladi URSR 1924 1940 rr i administrativni zmini na teritoriyi Pridnistrov ya V A Tuchinskij Naukovi zapiski Vinnickogo derzh ped universitetu yim M Kocyubinskogo Seriya Istoriya 2011 Vip 19 S 253 256 I I Krisko A Franc R Tatarov Borisov A E pri uchastii Shornikova I P Pridnestrovskaya Moldavskaya Respublika hronika osnovnyh sobytij pod obsh red A Z Volkovoj Tiraspol 2007 227 496 s Zhurnal Krasnaya Bessarabiya yak dzherelo do istoriyi Moldavskoyi ARSR V A Tuchinskij Naukovi zapiski Vinnickogo derzh ped un tu im M Kocyubinskogo Seriya Istoriya 2012 Vip 20 S 328 333 Opublikovani dzherela z istoriyi Moldavskoyi Avtonomnoyi Radyanskoyi Socialistichnoyi Respubliki u skladi URSR 1924 1940 rr S V Bilous Naukovi zapiski Vinnickogo derzh ped universitetu yim M Kocyubinskogo Seriya Istoriya 2013 Vip 21 S 261 264 Posilannya ros Istoriya obrazovaniya i razvitiya Moldavskoj ASSR v 1924 1940 gg ros detalna karta avtonomiyi