Liber Linteus або Liber linteus Zagrebiensis («Лляна книга» або «Загребська лляна книга», також відома як «Книга (Загребської) мумії», Liber Agramensis) — книга етруською мовою, написана на лляному полотні. Є найдовшим з усіх відомих надписів етруською мовою. Більша частина надпису дотепер не перекладена, однак дешифровані окремі слова дозволяють зрозуміти, що книга була однією з ритуальних книг етрусків, що містила опис ритуальних обрядів, які треба було виконувати в спеціально відведені для цього святкові дні й у спеціально відведених для цього місцях.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE1TDB4aGJtVnVZVjlyYm1wcFoyRmZKVEk0VEdsaVpYSmZiR2x1ZEdWMWMxOWFZV2R5WldKcFpXNXphWE1sTWprdWFuQm5Mek0zTUhCNExVeGhibVZ1WVY5cmJtcHBaMkZmSlRJNFRHbGlaWEpmYkdsdWRHVjFjMTlhWVdkeVpXSnBaVzV6YVhNbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Книга зберігається у Хорватії в Археологічному музеї столиці країни Загреба.
Відкриття
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6TDFwaFozSmxZbUVsUXpRbE9FUnJZVjl0ZFcxcGFtRXVhbkJuTHpNd01IQjRMVnBoWjNKbFltRWxRelFsT0VScllWOXRkVzFwYW1FdWFuQm4uanBn.jpg)
В 1848 році молодший офіцер Угорської королівської канцелярії Михайло Барич (1791—1859) перебував у відрядженні в ряді країн, у тому числі в Єгипті. Будучи в Александрії, він придбав саркофаг з мумією жінки як «сувенір» з поїздки. Мумія була загорнута в довгі відрізи тканини приблизно 14 м завдовжки і 30 см завширшки.
Барич привіз мумію до себе додому у Відень і помістив її в своєму кабінеті. Відвідувачам він часто розповідав, що це тіло належало сестрі угорського короля Іштвана I. Лляну тканину, в яку спершу була загорнута мумія, він помістив окремо від мумії, оскільки не уявляв значимості написів на ній.
Мумія залишалася в його будинку до моменту його смерті в 1859 році, коли її успадкував його брат Іліє, священик зі Славонії (Хорватія). Йому мумія була не потрібна і в 1867 році він подарував її Національному музею Хорватії, Славонії і Далмації в Загребі (попередник Історичного та Археологічного музеїв)). У каталог музею експонат був описаний таким чином:
- Мумія молодої жінки (сувої зняті), яка міститься в скляній скрині, закріплена з правого боку залізним прутом. У другому скляному ящику міститься перев'язувальний матеріал мумії, який повністю покритий написами невідомою й досі нерозшифрованою мовою, являючи видатний скарб Національного музею.
У тому ж році мумію і матеріал, в який вона була загорнута, вивчив німецький єгиптолог Генріх Бругш, який помітив текст, проте вважав, що це були єгипетські ієрогліфи. Він не займався подальшим вивченням тексту до 1877 року, коли після розмови з Річардом Бертоном про руни він зрозумів, що текст був написаний не єгипетською мовою. Вони зрозуміли потенційну важливість тексту, однак вирішили, що він є транслітерацією єгипетської Книги мертвих на арабську писемність.
В 1891 році обгортковий матеріал мумії був доставлений до Відня, де його вивчив експерт з коптської мови Якоб Кралль, який очікував, що текст написаний коптською, лівійською або карійською мовою. Відтак, він був першим, хто встановив, що написи були зроблені на етруській мові.
Походження
Зазначені в книзі місцеві боги дозволяють звузити передбачуване місце виготовлення Liber Linteus до невеликої території на південному сході Тоскани біля озера Тразімено, де були розташовані чотири великих етруських міста (сучасні Ареццо, Перуджа, К'юзі та Кортона). Найімовірніше в одному з цих місць знаходився храм, де була виготовлена або використовувалася «Лляна Книга».
Вік книги невідомий, однак після порівняння з іншими знайденими етруськими артефактами, вчені визначають приблизну дату — 250-й рік до н. е.. Манускрипт мав бути виготовлений до зміни етруської мови латиною, і міг бути зроблений священнослужителем або освіченою людиною, яка володіла релігійними знаннями й етруською писемністю.
Текст
Структура
Текст книги розділений по довжині на 12 колонок, які в свою чергу діляться на відтинки по 24 рядки, що складаються з 4-7 слів. Значна частина написів у перших трьох колонках втрачена, ближче до кінця книги текст зберігся практично повністю (по всій довжині книги втрачена смуга з текстом). В кінці останньої колонки текст відсутній, водночас її край є цілим, що вказує, таким чином, на «кінець» книги.
Загалом текст «Лляної книги» складається з 230 рядків, на яких збереглося 1 тисяча 200 слів з повного тексту, який оцінюється приблизно у 2 500-4 000 слів. Для основного тексту використовувалися чорні чорнила, для ліній і діакритичних знаків — червоні.
Зміст
Liber Linteus являє собою релігійний календар, в якому зазначалося які обряди треба здійснити, в який день, в якому місці і на честь якого божества. Також у цьому «календарі» наводяться тексти молитов, які слід читати під час обрядів. Імена богів, що згадуються в тексті, іноді можна легко розрізнити (Neθuns, Tin та інші), проте деякі є невідомими і, ймовірно, позначають колегії богів.
Дати не завжди ясно позначені, однак можна дізнатися назви деяких місяців (acale → червень, celi → вересень). Зазначені числа, ймовірно, йдуть у порядку зростання, наприклад, для вересня-celi:
- ciem cealχus — 3 забрано від 30 → «27»;
- eslem cealχus — 2 забрано від 30 → «28»;
- θunem cealχus — 1 забрано від 30 → «29».
Молитви, коли їх є можливим ідентифікувати, розуміються добре. Найкраще за все зберігся ритуал Нептуна. Так, науковець Гельмут Рікс запропонував наступний переклад перших його рядків: «Божество Нептун, це до тебе, о благородний, я звертаюся в… [далі, можливо, йде зазначення місця] з трьома по три рази подарунками у вигляді молодого вина [яке міститься] в sesa, в ramu і в racula відповідно, а також з кашею, від імені братства cilθ і від нашої (?) спільноти.».
Примітки
- Робер Ж.-Н. Этруски = Robert J.-N. Les Etrusques. — М. : «Вече», 2007. — С. 237-241. — («Гиды цивилизаций»)(рос.)
Посилання та література
- на сайт Загребського археологічного музею (англ.)
- L. B. van der Meer, Liber linteus zagrabiensis. The Linen Book of Zagreb. A Comment on the Longest Etruscan Text. Louvain/Dudley, MA 2007. (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Liber Linteus abo Liber linteus Zagrebiensis Llyana kniga abo Zagrebska llyana kniga takozh vidoma yak Kniga Zagrebskoyi mumiyi Liber Agramensis kniga etruskoyu movoyu napisana na llyanomu polotni Ye najdovshim z usih vidomih nadpisiv etruskoyu movoyu Bilsha chastina nadpisu doteper ne perekladena odnak deshifrovani okremi slova dozvolyayut zrozumiti sho kniga bula odniyeyu z ritualnih knig etruskiv sho mistila opis ritualnih obryadiv yaki treba bulo vikonuvati v specialno vidvedeni dlya cogo svyatkovi dni j u specialno vidvedenih dlya cogo miscyah Suvoyi Zagrebskoyi llyanoyi knigi Kniga zberigayetsya u Horvatiyi v Arheologichnomu muzeyi stolici krayini Zagreba VidkrittyaMumiya v Arheologichnomu muzeyi Zagreba V 1848 roci molodshij oficer Ugorskoyi korolivskoyi kancelyariyi Mihajlo Barich 1791 1859 perebuvav u vidryadzhenni v ryadi krayin u tomu chisli v Yegipti Buduchi v Aleksandriyi vin pridbav sarkofag z mumiyeyu zhinki yak suvenir z poyizdki Mumiya bula zagornuta v dovgi vidrizi tkanini priblizno 14 m zavdovzhki i 30 sm zavshirshki Barich priviz mumiyu do sebe dodomu u Viden i pomistiv yiyi v svoyemu kabineti Vidviduvacham vin chasto rozpovidav sho ce tilo nalezhalo sestri ugorskogo korolya Ishtvana I Llyanu tkaninu v yaku spershu bula zagornuta mumiya vin pomistiv okremo vid mumiyi oskilki ne uyavlyav znachimosti napisiv na nij Mumiya zalishalasya v jogo budinku do momentu jogo smerti v 1859 roci koli yiyi uspadkuvav jogo brat Iliye svyashenik zi Slavoniyi Horvatiya Jomu mumiya bula ne potribna i v 1867 roci vin podaruvav yiyi Nacionalnomu muzeyu Horvatiyi Slavoniyi i Dalmaciyi v Zagrebi poperednik Istorichnogo ta Arheologichnogo muzeyiv U katalog muzeyu eksponat buv opisanij takim chinom Mumiya molodoyi zhinki suvoyi znyati yaka mistitsya v sklyanij skrini zakriplena z pravogo boku zaliznim prutom U drugomu sklyanomu yashiku mistitsya perev yazuvalnij material mumiyi yakij povnistyu pokritij napisami nevidomoyu j dosi nerozshifrovanoyu movoyu yavlyayuchi vidatnij skarb Nacionalnogo muzeyu U tomu zh roci mumiyu i material v yakij vona bula zagornuta vivchiv nimeckij yegiptolog Genrih Brugsh yakij pomitiv tekst prote vvazhav sho ce buli yegipetski iyeroglifi Vin ne zajmavsya podalshim vivchennyam tekstu do 1877 roku koli pislya rozmovi z Richardom Bertonom pro runi vin zrozumiv sho tekst buv napisanij ne yegipetskoyu movoyu Voni zrozumili potencijnu vazhlivist tekstu odnak virishili sho vin ye transliteraciyeyu yegipetskoyi Knigi mertvih na arabsku pisemnist V 1891 roci obgortkovij material mumiyi buv dostavlenij do Vidnya de jogo vivchiv ekspert z koptskoyi movi Yakob Krall yakij ochikuvav sho tekst napisanij koptskoyu livijskoyu abo karijskoyu movoyu Vidtak vin buv pershim hto vstanoviv sho napisi buli zrobleni na etruskij movi PohodzhennyaZaznacheni v knizi miscevi bogi dozvolyayut zvuziti peredbachuvane misce vigotovlennya Liber Linteus do nevelikoyi teritoriyi na pivdennomu shodi Toskani bilya ozera Trazimeno de buli roztashovani chotiri velikih etruskih mista suchasni Arecco Perudzha K yuzi ta Kortona Najimovirnishe v odnomu z cih misc znahodivsya hram de bula vigotovlena abo vikoristovuvalasya Llyana Kniga Vik knigi nevidomij odnak pislya porivnyannya z inshimi znajdenimi etruskimi artefaktami vcheni viznachayut pribliznu datu 250 j rik do n e Manuskript mav buti vigotovlenij do zmini etruskoyi movi latinoyu i mig buti zroblenij svyashennosluzhitelem abo osvichenoyu lyudinoyu yaka volodila religijnimi znannyami j etruskoyu pisemnistyu TekstStruktura Tekst knigi rozdilenij po dovzhini na 12 kolonok yaki v svoyu chergu dilyatsya na vidtinki po 24 ryadki sho skladayutsya z 4 7 sliv Znachna chastina napisiv u pershih troh kolonkah vtrachena blizhche do kincya knigi tekst zberigsya praktichno povnistyu po vsij dovzhini knigi vtrachena smuga z tekstom V kinci ostannoyi kolonki tekst vidsutnij vodnochas yiyi kraj ye cilim sho vkazuye takim chinom na kinec knigi Zagalom tekst Llyanoyi knigi skladayetsya z 230 ryadkiv na yakih zbereglosya 1 tisyacha 200 sliv z povnogo tekstu yakij ocinyuyetsya priblizno u 2 500 4 000 sliv Dlya osnovnogo tekstu vikoristovuvalisya chorni chornila dlya linij i diakritichnih znakiv chervoni Zmist Liber Linteus yavlyaye soboyu religijnij kalendar v yakomu zaznachalosya yaki obryadi treba zdijsniti v yakij den v yakomu misci i na chest yakogo bozhestva Takozh u comu kalendari navodyatsya teksti molitov yaki slid chitati pid chas obryadiv Imena bogiv sho zgaduyutsya v teksti inodi mozhna legko rozrizniti Ne8uns Tin ta inshi prote deyaki ye nevidomimi i jmovirno poznachayut kolegiyi bogiv Dati ne zavzhdi yasno poznacheni odnak mozhna diznatisya nazvi deyakih misyaciv acale cherven celi veresen Zaznacheni chisla jmovirno jdut u poryadku zrostannya napriklad dlya veresnya celi ciem cealxus 3 zabrano vid 30 27 eslem cealxus 2 zabrano vid 30 28 8unem cealxus 1 zabrano vid 30 29 Molitvi koli yih ye mozhlivim identifikuvati rozumiyutsya dobre Najkrashe za vse zberigsya ritual Neptuna Tak naukovec Gelmut Riks zaproponuvav nastupnij pereklad pershih jogo ryadkiv Bozhestvo Neptun ce do tebe o blagorodnij ya zvertayusya v dali mozhlivo jde zaznachennya miscya z troma po tri razi podarunkami u viglyadi molodogo vina yake mistitsya v sesa v ramu i v racula vidpovidno a takozh z kasheyu vid imeni bratstva cil8 i vid nashoyi spilnoti PrimitkiRober Zh N Etruski Robert J N Les Etrusques M Veche 2007 S 237 241 Gidy civilizacij ros Posilannya ta literaturana sajt Zagrebskogo arheologichnogo muzeyu angl L B van der Meer Liber linteus zagrabiensis The Linen Book of Zagreb A Comment on the Longest Etruscan Text Louvain Dudley MA 2007 angl