Етру́ська мо́ва — вимерла мова етрусків, генетичне походження якої не встановлено. Якщо не вважати можливу спорідненість етруської з двома іншими мертвими мовами — ретською і , етруська мова вважається мовою-ізолятом і не має визнаних наукою споріднених мов. Враховуючи нечисленність відомих етруських слів і лише обмежене знання етруської граматики, всі припущення здебільшого спекулятивні.
Етруська мова | |
---|---|
Поширена в | Стародавній Рим |
Носії | 0 осіб |
Писемність | Етруська абетка |
Офіційний статус | |
Коди мови | |
ISO 639-3 | ett |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE0TDBseWIyNWZRV2RsWDBsMFlXeDVMbkJ1Wnk4eU5UQndlQzFKY205dVgwRm5aVjlKZEdGc2VTNXdibWM9LnBuZw==.png)
Мова етрусків належить до групи середземноморських мов. Етруська абетка засвідчена у багатьох написах (понад 10 тисяч) на різних предметах. Найважливіші пам'ятники етруської мови — фрагменти священної книги на завісі Загребської мумії (збереглося близько 1200 слів), напис на черепиці з Капуї (300 слів) і напис із Піргі з паралельним текстом фінікійською мовою.
Збереглися також 60 слів у передачі античних і ранніх середньовічних авторів, запозичення до латинської мови й численні топоніми. Встановлено значення близько 150 слів. Генетична приналежність етруської мови не з'ясована; найбільш близькою до неї вважається мова напису, знайденого на острові Лемнос (Лемноська стела). Спроби обґрунтувати споріднення етруської мови з викликають заперечення фахівців.
Дослідники з тим чи іншим ступенем впевненості говорять, що з етруською мовою у той же історичний період були споріднені:
- мова Лемноської стели VI—V ст. до н. е.. (Імовірно — мова пеласгів, за Геродотом, жили на острові в зазначений період);
- ретська мова (численні короткі пам'ятники з Північної Італії V—II ст. до н. е..) і спорідненої їй камунської мови;
- етеокіпрська мова (мова догрецького населення о. Кіпр) — написи виконані так званим кіпрським письмом (маються тексти з паралельним грецьким перекладом).
У латинську мову ввійшли деякі етруські запозичення (наприклад, що стали згодом інтернаціоналізмами persona <phersu — «маска»; satellitium <satnal, mantissa, palatium, servus — «раб»; також ceremonia, antenna, arena, elementum, litera) і власні імена (наприклад, назва міста Парма). В багато мов світу увійшло ім'я Сергій (Sergius), яке етруски давали своїм первісткам.
Граматика
Абетка
Спочатку використовувалася архаїчна західногрецька абетка, крім двох еволюціонуваших за звучанням знаків: S з [s] в [z], і TS з [t] в [ts], пізніше доданий знак 8 у значенні [p]. В окремих етруських і ретійських написах застосовувалися свої оригінальні знаки. У єдиному тексті (Tabula Cortonensis) поряд зі знаком M [m] зустрічається саме складовий знак зі значенням [um].
Фонетика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV4TDBWMGNuVnphMkZmWVdKbFkyVmtZUzVuYVdZdk5EQXdjSGd0UlhSeWRYTnJZVjloWW1WalpXUmhMbWRwWmc9PS5naWY=.gif)
Латинська транслітерація етруських слів передає багато відтінків, які ніяк не відбивалися в етруських написах. Так, на листі етруски не розрізняли дзвінкі і глухі приголосні, опускали короткі голосні (лат. Subura — етр. Spur, лат. Caere — етр. Cisre, лат. Minerva — етр. Menrva тощо).
На письмі розрізнялися 4 голосних: a, e, i, u (дана особливість притаманна й іншим тирренським мовам).
Етруська мова мала багату систему сибилянтів.
Фонетична система етруської мови | |
---|---|
губні | p, ph, f |
зубні | t, th, s, ś , z(ts) |
палатальні | k, ch, h |
сонорні | r, l, m, n, i(j), v/u |
голосні | i, e, a, u |
дифтонги | ai, ei, ui, au/av, eu, uv |
Лексика
Відзначені латинські та грецькі запозичення. Є лексичні збіги з хаттською мовою.
Морфологія
Словотвір і словозміна — виключно суфіксальний (префікси не зазначені). Аглютинативна мова з сильно вираженою тенденцією до флективності.
Ім'я
Іменник і прикметник відмінюються за загальною парадигмою:
- номінатив-аккузатив (Абсолют): немає показника.
- генитив I: -s; генитив II: -(a) l.
- локатив: -i.
- аблатив I: -is; аблатив II: -(a)ls (в деяких публікаціях називається «подвійний генитив»).
- посесив I: -si; посесив II: -(a)le.
- множина: -r (одуш.); -χva (неодуш.).
- генитив множ: -ra-s (одуш.); -χva-l (неодуш.).
- посесив множ: ra-si (одуш.); -χva-le (неодуш.).
- спільний відмінок = «і …» (аналог латинського … ''-que): -c (додається після всіх інших морфологічних показників)
Прикметники, похідні від іменників, мають показник -na.
Дієслово
Дієслівні суфікси:
- Теперішній час: не мав показника.
- минулий час, актив: -ce.
- минулий час, пасив: -χe.
- повинність: — (e) ri.
- ін'юнктив: -e.
- кон'юнктив: -a.
- імператив: немає показника (на думку — показник -θ).
- актив. прислівник теперішнього часу. вр.: -as (a); -u; -θ.
- актив. прислівник минулого часу.: -θas (a); -nas (a).
- пасив. прислівник (а також прислівник від неперехідного дієслова) минулого часу.: -u; -icu; -iχu.
Частка
Негативна частка надійно не ідентифікована.
Прийменники, післяйменники, сполучники тощо, не ідентифіковані; передбачається, що їх роль виконували відмінкові показники, а також описові фразеологізми. Зважаючи на цю особливість етруської мови її синтаксис досить бідний.
Числівники
Завдяки виявленим ігровим кубикам і численним надгробним написам система числівників в цілому відновлена, хоча тривають дискусії про значення деяких числівників:
1 θu (n)
2 zal, esal
3 ci
4 huθ
5 maχ
6 śa
7 semφ
8 cezp
9 nurφ
10 śar (сумнівно)
20 zaθrum
«-Дцять» =-alχ «без …-х» =-em
Цікава особливість: числівники, що закінчуються на «сім», «вісім», «дев'ять», не існували (за винятком власне 7, 8, 9). Так, 27 виражалося як ciem cialx, букв. «Без 3-х 30», 19 як θunem zaθrum, букв. «Без 1-го 20» тощо. Звідси особливість римських цифр, запозичена у етрусків, коли менший числівник перед великим віднімається від нього (напр. XIX — 19).
Символи етруських числівників | ||
---|---|---|
Десяткова система | Етруська назва | Символ * |
1 | θu | I |
5 | maχ | Λ |
10 | šar | X |
50 | muvalχ | ↑ |
100 | ? | C , Ж |
500 | ? | (Коло, всередині якого 5 точок) |
1000 | ? | (Дуга, всередині якої 3 точки) |
1 thu 2 zal, es(a)l 3 ci 4 ša 5 mach 6 huth 7 semph(?) 8 cezp(?) 9 nurph(?) 10 šar | 16 huthzar 17 ciem zathrum 18 eslem zathrum 19 thunem zathrum 20 zathrum 27 ciem cealch 28 eslem cealch 29 thunem cealch 30 cialch (cealch) 40 šealch | 50 muvalch (*machalch) 60 *huthalch 70 semphalch(?) 80 cezpalch(?) 90 *nurphalch(?) 100 ? 1000 ? |
Синтаксис
Звичайний порядок слів — SOV. Речення, навіть у довгих текстах, зазвичай короткі; в цілому етруська мова не була пристосована до утворення складносурядних й складнопідрядних речень.
Календар
Відомі назви восьми місяців священного календаря.
- uelcitanus (lat.) = березень.
- aberas (lat.) = квітень; apirase = у місяці квітні.
- ampiles (lat.) = травень; anpilie = в місяці травні.
- aclus (lat.) = червень; acal (v) e = в місяці червні.
- traneus (lat.) = липень.
- ermius (lat.) = серпень.
- celius (lat.) = вересень; celi = у місяці вересні.
- xof (f) er (?) (lat.) = жовтень.
Дослідники
Дослідники етруської мови:
- — провідний спеціаліст з релігії етрусків
- — прихильник малоазійської гіпотези, також досліджує гіпотезу догрецького субстрату
- Тадеуш Воланський — філолог-аматор, який вважав, що зумів розшифрувати більшість написів на етруській мові
- — безуспішно намагався інтерпретувати етруську мову як споріднену лідійській
- — систематизував та опублікував в Інтернеті повний звід написів етруською мовою і передбачуваними спорідненими мовами
- Ігор Михайлович Дьяконов
- Массимо Паллоттіно
- Гельмут Рікс — автор гіпотези про Тірренську мовну сім'ю
- ,
Література
- Харсекин А. И., Про етруську мову, у збірнику: Таємниці древніх письмен, пер. з англійської, німецької, французької й італійської мов. М, 1976
- Паллоттино М., Проблема етруської мови, там же; його ж, Testimonia linguae Etruscae, 2ed., Firenze, 1968; Pfiffig A. J., Die etruskische Sprache, Graz, 1969
Посилання
- Етруська мова // Енциклопедичний словник класичних мов / Л. Л. Звонська, Н. В. Корольова, О. В. Лазер-Паньків та ін. ; за ред. Л. Л. Звонської. — 2-ге вид. випр. і допов. — К. : ВПЦ «Київський університет», 2017. — С. 191. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Etru ska mo va vimerla mova etruskiv genetichne pohodzhennya yakoyi ne vstanovleno Yaksho ne vvazhati mozhlivu sporidnenist etruskoyi z dvoma inshimi mertvimi movami retskoyu i etruska mova vvazhayetsya movoyu izolyatom i ne maye viznanih naukoyu sporidnenih mov Vrahovuyuchi nechislennist vidomih etruskih sliv i lishe obmezhene znannya etruskoyi gramatiki vsi pripushennya zdebilshogo spekulyativni Etruska movaPoshirena v Starodavnij RimNosiyi 0 osibPisemnist Etruska abetkaOficijnij statusKodi moviISO 639 3 ett Mova etruskiv nalezhit do grupi seredzemnomorskih mov Etruska abetka zasvidchena u bagatoh napisah ponad 10 tisyach na riznih predmetah Najvazhlivishi pam yatniki etruskoyi movi fragmenti svyashennoyi knigi na zavisi Zagrebskoyi mumiyi zbereglosya blizko 1200 sliv napis na cherepici z Kapuyi 300 sliv i napis iz Pirgi z paralelnim tekstom finikijskoyu movoyu Zbereglisya takozh 60 sliv u peredachi antichnih i rannih serednovichnih avtoriv zapozichennya do latinskoyi movi j chislenni toponimi Vstanovleno znachennya blizko 150 sliv Genetichna prinalezhnist etruskoyi movi ne z yasovana najbilsh blizkoyu do neyi vvazhayetsya mova napisu znajdenogo na ostrovi Lemnos Lemnoska stela Sprobi obgruntuvati sporidnennya etruskoyi movi z viklikayut zaperechennya fahivciv Doslidniki z tim chi inshim stupenem vpevnenosti govoryat sho z etruskoyu movoyu u toj zhe istorichnij period buli sporidneni mova Lemnoskoyi steli VI V st do n e Imovirno mova pelasgiv za Gerodotom zhili na ostrovi v zaznachenij period retska mova chislenni korotki pam yatniki z Pivnichnoyi Italiyi V II st do n e i sporidnenoyi yij kamunskoyi movi eteokiprska mova mova dogreckogo naselennya o Kipr napisi vikonani tak zvanim kiprskim pismom mayutsya teksti z paralelnim greckim perekladom U latinsku movu vvijshli deyaki etruski zapozichennya napriklad sho stali zgodom internacionalizmami persona lt phersu maska satellitium lt satnal mantissa palatium servus rab takozh ceremonia antenna arena elementum litera i vlasni imena napriklad nazva mista Parma V bagato mov svitu uvijshlo im ya Sergij Sergius yake etruski davali svoyim pervistkam GramatikaAbetka Dokladnishe Etruska abetka Spochatku vikoristovuvalasya arhayichna zahidnogrecka abetka krim dvoh evolyucionuvashih za zvuchannyam znakiv S z s v z i TS z t v ts piznishe dodanij znak 8 u znachenni p V okremih etruskih i retijskih napisah zastosovuvalisya svoyi originalni znaki U yedinomu teksti Tabula Cortonensis poryad zi znakom M m zustrichayetsya same skladovij znak zi znachennyam um Fonetika Evolyuciya etruskoyi abetki Latinska transliteraciya etruskih sliv peredaye bagato vidtinkiv yaki niyak ne vidbivalisya v etruskih napisah Tak na listi etruski ne rozriznyali dzvinki i gluhi prigolosni opuskali korotki golosni lat Subura etr Spur lat Caere etr Cisre lat Minerva etr Menrva tosho Na pismi rozriznyalisya 4 golosnih a e i u dana osoblivist pritamanna j inshim tirrenskim movam Etruska mova mala bagatu sistemu sibilyantiv Fonetichna sistema etruskoyi movigubni p ph fzubni t th s s z ts palatalni k ch hsonorni r l m n i j v ugolosni i e a udiftongi ai ei ui au av eu uvLeksika Vidznacheni latinski ta grecki zapozichennya Ye leksichni zbigi z hattskoyu movoyu Morfologiya Slovotvir i slovozmina viklyuchno sufiksalnij prefiksi ne zaznacheni Aglyutinativna mova z silno virazhenoyu tendenciyeyu do flektivnosti Im ya Imennik i prikmetnik vidminyuyutsya za zagalnoyu paradigmoyu nominativ akkuzativ Absolyut nemaye pokaznika genitiv I s genitiv II a l lokativ i ablativ I is ablativ II a ls v deyakih publikaciyah nazivayetsya podvijnij genitiv posesiv I si posesiv II a le mnozhina r odush xva neodush genitiv mnozh ra s odush xva l neodush posesiv mnozh ra si odush xva le neodush spilnij vidminok i analog latinskogo que c dodayetsya pislya vsih inshih morfologichnih pokaznikiv Prikmetniki pohidni vid imennikiv mayut pokaznik na Diyeslovo Diyeslivni sufiksi Teperishnij chas ne mav pokaznika minulij chas aktiv ce minulij chas pasiv xe povinnist e ri in yunktiv e kon yunktiv a imperativ nemaye pokaznika na dumku pokaznik 8 aktiv prislivnik teperishnogo chasu vr as a u 8 aktiv prislivnik minulogo chasu 8as a nas a pasiv prislivnik a takozh prislivnik vid neperehidnogo diyeslova minulogo chasu u icu ixu Chastka Negativna chastka nadijno ne identifikovana Prijmenniki pislyajmenniki spoluchniki tosho ne identifikovani peredbachayetsya sho yih rol vikonuvali vidminkovi pokazniki a takozh opisovi frazeologizmi Zvazhayuchi na cyu osoblivist etruskoyi movi yiyi sintaksis dosit bidnij Chislivniki Zavdyaki viyavlenim igrovim kubikam i chislennim nadgrobnim napisam sistema chislivnikiv v cilomu vidnovlena hocha trivayut diskusiyi pro znachennya deyakih chislivnikiv 1 8u n 2 zal esal 3 ci 4 hu8 5 max 6 sa 7 semf 8 cezp 9 nurf 10 sar sumnivno 20 za8rum Dcyat alx bez h em Cikava osoblivist chislivniki sho zakinchuyutsya na sim visim dev yat ne isnuvali za vinyatkom vlasne 7 8 9 Tak 27 virazhalosya yak ciem cialx bukv Bez 3 h 30 19 yak 8unem za8rum bukv Bez 1 go 20 tosho Zvidsi osoblivist rimskih cifr zapozichena u etruskiv koli menshij chislivnik pered velikim vidnimayetsya vid nogo napr XIX 19 Simvoli etruskih chislivnikivDesyatkova sistema Etruska nazva Simvol 1 8u I5 max L10 sar X50 muvalx 100 C Zh500 Kolo vseredini yakogo 5 tochok 1000 Duga vseredini yakoyi 3 tochki 1 thu 2 zal es a l 3 ci 4 sa 5 mach 6 huth 7 semph 8 cezp 9 nurph 10 sar 16 huthzar 17 ciem zathrum 18 eslem zathrum 19 thunem zathrum 20 zathrum 27 ciem cealch 28 eslem cealch 29 thunem cealch 30 cialch cealch 40 sealch 50 muvalch machalch 60 huthalch 70 semphalch 80 cezpalch 90 nurphalch 100 1000 Sintaksis Zvichajnij poryadok sliv SOV Rechennya navit u dovgih tekstah zazvichaj korotki v cilomu etruska mova ne bula pristosovana do utvorennya skladnosuryadnih j skladnopidryadnih rechen Kalendar Vidomi nazvi vosmi misyaciv svyashennogo kalendarya uelcitanus lat berezen aberas lat kviten apirase u misyaci kvitni ampiles lat traven anpilie v misyaci travni aclus lat cherven acal v e v misyaci chervni traneus lat lipen ermius lat serpen celius lat veresen celi u misyaci veresni xof f er lat zhovten DoslidnikiDoslidniki etruskoyi movi providnij specialist z religiyi etruskiv prihilnik maloazijskoyi gipotezi takozh doslidzhuye gipotezu dogreckogo substratu Tadeush Volanskij filolog amator yakij vvazhav sho zumiv rozshifruvati bilshist napisiv na etruskij movi bezuspishno namagavsya interpretuvati etrusku movu yak sporidnenu lidijskij sistematizuvav ta opublikuvav v Interneti povnij zvid napisiv etruskoyu movoyu i peredbachuvanimi sporidnenimi movami Igor Mihajlovich Dyakonov Massimo Pallottino Gelmut Riks avtor gipotezi pro Tirrensku movnu sim yu LiteraturaHarsekin A I Pro etrusku movu u zbirniku Tayemnici drevnih pismen per z anglijskoyi nimeckoyi francuzkoyi j italijskoyi mov M 1976 Pallottino M Problema etruskoyi movi tam zhe jogo zh Testimonia linguae Etruscae 2ed Firenze 1968 Pfiffig A J Die etruskische Sprache Graz 1969PosilannyaEtruska mova Enciklopedichnij slovnik klasichnih mov L L Zvonska N V Korolova O V Lazer Pankiv ta in za red L L Zvonskoyi 2 ge vid vipr i dopov K VPC Kiyivskij universitet 2017 S 191 ISBN 978 966 439 921 7