Ґандга́ра (також Ґандар, Чандахара; санскр. गान्धरः Gandhāra, пушту ګندهارا) — історична область і назва стародавнього царства, яке простягалось від східного Афганістану до північно-західного Пакистану. Ґандгара зосереджена навколо південної частині долини річки Кабул. На сході вона простягається за межі річки Інд і включає в себе граничні області долини Кашміру. Історична столиця — місто Таксила.
गान्धरः ګندهارا | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | ||||
Мови | санскрит | |||
Релігії | індуїзм буддизм | |||
Форма правління | монархія | |||
Історичний період | Стародавній світ | |||
- Засновано | XVII ст. до н. е. | |||
- Ліквідовано | 850 | |||
Сьогодні є частиною | Афганістан, Пакистан | |||
|
Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (жовтень 2017) |
Історія Афганістану | |
---|---|
![]() | |
До нашої ери | |
Гандхара — XVII століття до н. е. | |
Ахеменіди — VI століття до н. е. | |
Селевкіди — IV століття до н. е. | |
Греко-Бактрійське царство — 250 до н. е. — 125 до н. е. | |
Наша ера | |
Кушанська імперія — I—V ст. | |
Ефталіти — V століття | |
Сасаніди — VI століття | |
Газневіди — XI століття | |
Саффариди — 861—1590 рр. | |
Гуріди — 1148—1206 рр. | |
Сефевіди — XIV століття | |
Афганські ханства | |
Гільзейське — 1709—1737 рр. | |
Гератське | |
Кабульське | |
Кандагарське | |
Пешаварське | |
Хаттаське | |
Абдалійське | |
Афганські держави | |
![]() Хотакі— 1709-1738 рр. | |
![]() держава — 1747—1823 рр. | |
![]() Афганістан — 1823—1929 рр. | |
Королівство Афганістан — 1929—1973 рр. | |
Республіка Афганістан — 1973—1978 рр. | |
Демократична Республіка Афганістан — 1978—1992 рр. | |
Північний Альянс — 1992—2001 рр. | |
Ісламський Емірат Афганістан — 1996—2001 рр. | |
Перехідна/транзитна адміністрація — 2001—2004 рр. | |
Ісламська Республіка Афганістан — 2004—2021 рр. | |
Ісламський Емірат Афганістан — з 2021 р. | |
Географія
Народ ґандгарців за часів Вед проживав на півдні річки Кабул аж до її злиття з Індом. Пізніше ґандгарці перетнули Інд і вторглися в північно-західний Пенджаб. Ґандгара перебувала на північному гірському шляху ([en]), в самому центрі зв'язків Індії з Іраном і Середньою Азією.
Рання історія
Під час правління іранської імперії Ахеменідів в Ґандгарі поширюється буддизм.
У 349 році до н. е.. в Хадді — головному місті афганської частини Ґандгари, поруч із сучасним Джелалабадом, послідовники махасангхіків заснували монастир Нагара Віхар, принісши з собою реліквію — частину тім'яної кістки Будди.
У 330 році до н. е. Александр Македонський завоював велику частину імперії Ахеменідів, включаючи Бактрію і Ґандгару. Він терпимо ставився до релігійних традицій цих регіонів, і з цього можна зробити висновок, що в першу чергу його цікавили військові перемоги. Його послідовники заснували династію Селевкідів. Однак у 317 році до н. е. індійська династія Маур'їв відвоювала Ґандгару у Селевкідів. Таким чином, територія Ґандгари мала незначний елліністичний вплив.
Імператор Ашока Мауро (роки правління 273—232 до н. е.) був покровителем буддизму традиції тгеравада. В кінці свого правління він відправив місію тгеравади на чолі з Махараккхітою в Ґандгару. До самого Кандагара на півдні країни ця місія зводила «Колони Ашоки» з висіченими на них законами, заснованими на буддійських принципах. Завдяки подібним місіям на території Афганістану знайшлись прихильники тгеравади.
Греко-Бактрійське панування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF4TDBSdmRXSnNaUzFJWldGa1pXUmZSV0ZuYkdWZlUzUjFjR0ZmWVhSZlUybHlhMkZ3WHpBNExtcHdaeTh5TURCd2VDMUViM1ZpYkdVdFNHVmhaR1ZrWDBWaFoyeGxYMU4wZFhCaFgyRjBYMU5wY210aGNGOHdPQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У 239 році до н. е. місцева грецька знать Бактрії повстала проти правління Селевкідів і домоглася незалежності. У наступні за цією подією роки вони завоювали Согдіану і Кашмір і заснували Греко-Бактрійське царство. У 197 році до н. е. греко-бактрійці відвоювали Ґандгару у Маур'їв. Через подальшу тісну взаємодію грецької і індійської культур, еллінський стиль сильно вплинув на буддійське мистецтво, а саме на манеру зображення людських форм і на драпіровку убрань.
Правління Кушан
Спочатку саки відвоювали у греко-бактрійців Согдіану, а потім, в 139 році до н. е., у часи правління царя Менандра I, захопили також і Бактрію. Поселившись на відвойованої території, вони теж прийняли буддизм. Це було початком династії Кушан, яка з часом поширила свій вплив в Кашмір, Ґандгару, північний Пакистан і північно-західну Індію.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZrTDBadmRYSmZVMk5sYm1WelgyWnliMjFmZEdobFgweHBabVZmYjJaZmRHaGxYMEoxWkdSb1lWOHhMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFHYjNWeVgxTmpaVzVsYzE5bWNtOXRYM1JvWlY5TWFXWmxYMjltWDNSb1pWOUNkV1JrYUdGZk1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Найбільш відомим Кушанським царем був Канішка I (роки правління 127 — 147 н. е.), чия західна столиця розташовувалася в Капіса, який протегував буддизму. Головний монастир міста Балх, Нава Віхар, незабаром став центром вищої буддійської освіти у всій Центральній Азії, який можна порівняти з монастирем Наланда в центральній частині північної Індії. В Нава Віхар особливу увагу приділяли вивченню «Абхідхарми» Сарвастівади. У монастир приймалися тільки ченці, які вже склали тексти на цю тему. Оскільки в Нава Віхар зберігалася реліквія — зуб Будди, монастир також був одним з головних центрів паломництва на Великому шовковому шляху з Китаю до Індії.
У Балху приблизно в 600 році до н. е. народився Заратуштра (Зороастр). Це місто стало священним містом зороастризму — іранської релігії, що сформувалася на основі учення Зороастри, в якій особливу роль відігравало шанування вогню. Канишка слідував греко-бактрійській політиці релігійної терпимості. Таким чином, буддизм і зороастризм мирно співіснували в Балху, здійснюючи взаємний вплив.
У 226 році н. е. перська імперія Сасанідів повалила Кушанське панування на території Афганістану. Будучи затятими прихильниками зороастризму, Сасаніди терпимо ставилися до буддизму і дозволили будівництво нових буддійських монастирів.
Білі гуни і тюркські шахи
На початку V століття білі гуни, відомі в грецьких джерелах як ефталіти, а в індійських — як турушкі, відвоювали у Сасанідів велику частину територій колишніх Кушан, включаючи територію Афганістану. Спочатку білі гуни були прихильниками своєї власної релігії, що нагадувала зороастризм. Проте незабаром гуни стали затятими прихильниками буддизму. Ханський паломник із Китаю Фасянь, що подорожував їхньою територією в період між 399 і 414 роками н. е., повідомив про процвітання декількох хинаянських шкіл. Але в 515 році цар білих гунів Міхіракула почав коротке, але руйнівне переслідування буддизму. Його війська мали намір знищити чотирнадцять сотень монастирів. Найбільше постраждали рівнини Ґандгари, Кашміру і північний захід Індії, тобто центри його влади. Він зруйнував монастирі і вбив багато ченців у північно-західній Індії, Ґандгарі і особливо в Кашмірі. Його син повністю змінив цю політику і побудував у всіх цих регіонах нові монастирі.
Західні тюрки, прийшовши з півночі території Західного Тюркського каганату, зайняли в 560 році західну ділянку середньоазіатської частини Великого шовкового шляху. Вони повільно поширилися в Бактрію, витісняючи тюркських шахів далі на схід у Нагарахару. Багато вожді західних тюрків перейняли буддизм у місцевого населення і в 590 році побудували новий буддійський монастир в Капіса. В 622 році правитель західних тюрків каган Тонгшіху офіційно прийняв буддизм під керівництвом Прабхакарамітри, монаха з північної Індії.
Приблизно в 630 році ханський паломник з Китаю Сюаньцзан по шляху до Індії відвідав землі, які займали західні тюрки. Він свідчив про процвітання буддизму в Бактрійській частині їх імперії, особливо в Балх, в монастирі Нава Віхар. Він згадав не тільки про освіту в монастирському університеті, а й про прекрасні статуї Будди, які були задрапіровані в шовкові шати і прикрашені дорогоцінними орнаментами відповідно до місцевих зороастрійських звичаїв.
В пенджабському районі Ґандгари створювалося враження, що територія не відновилася в повній мірі після гонінь на буддизм, що мали там місце більш ніж століття тому за царя Міхіракула. Хоча монастир Нагара Віхар був одним з найбільш священних паломницьких місць буддійського світу, Сюань Цзан повідомив про те, що монахи тут розбещені і беруть із паломників по золотій монеті за кожен погляд на реліквію. Крім того, він повідомив про те, що в усьому регіоні немає центрів освіти.
Після того, як араби розгромили перських Сасанідів і в 661 році заснували омеядський халіфат, що правив Іраном і здебільшого Середнього Сходу, вони у 663 році напали на Бактрію, яка на той час була відвойована тюркськими шахами у західних тюрків. Омеядський війська захопили територію навколо Балха, включаючи монастир Нава Віхар, змусивши тим самим тюркських шахів відступити в Кабульський долину.
На завойованих землях араби дозволяли послідовникам немусульманських релігій дотримуватися своєї віри, якщо ті мирно визнавали арабське панування і платили подушний податок (араб. джизья). Хоча деякі Бактрійські буддисти і навіть настоятель монастиря Нава Віхар звернулися в іслам, більшість буддистів цього регіону прийняли статус зимми — лояльних, які не сповідували мусульманські релігії підданих ісламської держави, але, що користуються правом захисту життя і майна. Монастир Нава Віхар залишався відкритим і чинним. Ханський паломник з Китаю Йі Чінг відвідав Нава Віхар в 680-х роках і повідомив про те, що монастир процвітає як центр навчання традиції Сарвастівада.
На початку VIII століття омеядський арабський письменник аль-Керману детально описав монастир Нава Віхар, це опис збереглося у праці X століття «Книга країн» (араб. «Кітаб ал-Булдан») автора аль-Хамадані. Аль-Керману описав монастир у зрозумілій для мусульман формі, провівши аналогію з Каабой в Мецці — самим священним місцем ісламу. Він писав про те, що в головному храмі в центрі є кам'яний куб, покритий тканиною, і що віруючі здійснюють навколо нього ритуальні обходи. Тибетський союз
У 680 році в Іраку Хусейн здійснив безуспішну спробу повстання проти Омеядів. Цей конфлікт відвернув увагу арабів від Центральної Азії і послабив контроль Омеядів над цією територією. В 705 році, скориставшись ситуацією, тибетці утворили союз з тюркським шахом Тегіном, і спільно вони зробили безуспішну спробу вибити війська Омеядів із Бактрії. В 708 році принц тюркських шахів Назактар-хан успішно вигнав Омеядів і встановив в Бактрії та Гандхарі фанатичні буддистські правила. Він навіть обезголовив колишнього настоятеля монастиря Нава Віхар, який прийняв іслам.
У 715 році арабський генерал Кутайба відвоював Бактрію у тюркських шахів та їх тибетських союзників. Як покарання за бунт, він завдав серйозної шкоди монастирю Нава Віхар. Багато ченці втекли на схід — в Хотан і Кашмір, сприяючи там самим розвитку буддизму на цій території.
Монастир Нава Віхар швидко відновився і незабаром став функціонувати, як і колись, що говорить про те, що руйнування мусульманами буддійських монастирів в Бактрії не були мотивовані релігійними причинами. Монастирям дозволили процвітати. Їх головною метою була економічна експлуатація, і тому вони стягували подушний податок з буддистів і податок на паломництво з відвідувачів священних об'єктів.
Правління Аббасидів
У 750 році арабська фракція знищила омеядський халіфат і заснувала династію Аббасидів. Вони підтримували контроль над північною Бактрія. Аббасиди не тільки продовжили політику дарування місцевим буддистам статусу зимми, а й виявляли значний інтерес до чужої культури, особливо до індійської.
Наступний халіф аль-Махді (роки правління 775—785) мав інший напрям в політиці, наказавши аббасидській армія зруйнувати у Валабсі буддійські монастирі і джайнійські храми. Хоча в той час монастир Нава Віхар все ще функціонував, його можливості були обмежені, і для того щоб вступити в монастир була потрібна серйозна попередня підготовка. При цьому ісламська культура та освіта високого рівня були більш доступними. Міцними позиції буддизму залишалися в основному в середовищі бідних селян сільській місцевості, головним чином як молитовної практики в релігійних місцях.
На цій території також зустрічався індуїзм. Ханський паломник із Китаю Ву Кунг відвідав цю територію в 753 році, повідомив про існування як індуїстських, так і буддійських храмів, особливо в Кабульській долині. Індуїзм зміцнював свої позиції в міру ослаблення буддизму в середовищі торгового класу.
Династії Тахірідів, Саффарідів та індуїстських Шахів
Приблизно в той же час в різних частинах імперії Аббасидів місцеві військові лідери почали створювати незалежні ісламські держави, лише умовно перебувають у підданстві халіфа Багдада, спочатку про свою незалежність оголосила північна Бактрія, де в 819 році генерал Тахір заснував династію Тахірідів.
Наступним ісламським генералом, який оголосив незалежність, був аль-Саффар. У 861 році його наступник заснував в південно-східному Ірані династію Саффарідів. Отримавши контроль над частиною, що залишилася Ірану, Саффаріди в 870 році вторглись в Кабульський долину. Під загрозою неминучої поразки, останній буддистський правитель тюркських шахів був повалений своїм міністром-брахманом Калларом. Залишивши Кабул і Нагарахару Саффарідам, Каллар заснував династію індуїстських Шахів в Пенджабській частині Гандхари.
Саффаріди були дуже злопам'ятними загарбниками. Вони грабували буддійські монастирі Кабульської долини і Баміан і відсилали статуї «будд-ідолів» халіфу як військові трофеї. Ця груба військова окупація була першим серйозним ударом по буддизму в Кабульському регіоні.
Династії Саманідів, Газневідів і Сельджуків
У своїх володіннях Саманіди поневолили тюркські племена і мобілізували їх на військову службу в армію. Якщо солдати приймали іслам, їм дарували умовну свободу. Тим не менш, Саманідів складно було підтримувати контроль над цими людьми. У 962 році Алп-Тегін, один з тюркських воєначальників, які прийняли іслам, захопив Газні (сучасний Газні), яка розташована на південь від Кабула. У 976 році його наступник Себук-Тегін (роки правління 976—997) заснував там імперію Газневидів як васал Аббасидів. Незабаром він відвоював Кабульський долину у індуїстських Шахів, відтіснивши їх назад в Гандхару.
В 999 році наступний правитель династії Газневидів Махмуд Газневі (роки правління 998—1030) скинув Саманідів за допомогою тюркських рабів-солдатів, які знаходились у них на військовій службі. Імперія Газневидів тепер включала Бактрію і південь Согдіани. Крім того Махмуд Газневі захопив більшу частину Ірану. Він продовжив політику Саманідів, яка полягає у підтримці перської культури і в терпимості до немусульманськич релігій. Аль-Біруні, перський вчений і письменник, який перебуває на службі при дворі Газневидів, писав про те, що на рубежі тисячоліть буддійські монастирі в Бактрії, включаючи монастир Нава Віхар, все ще діяли. Махмуд також мав намір завершити вигнання індуїстських Шахів, розпочате його батьком. Тому він напав і вигнав індуїстських Шахів з Гандхари, а потім з Гандхари вирушив далі, щоб захопити Мултан.
Багато буддійських посилань на перську літературу цього періоду також свідчать про ісламо-буддійські культурні зв'язки. Наприклад, в перській поезії при описі місць часто використовується порівняння: вони були «так прекрасні, як Навбахар (Нава Віхар)». Крім того, в Нава Віхар і Баміані, будди, особливо прийдешній будда Майтрея, зображувалися з місячним диском позаду голови. Завдяки цьому з'явилася поетичний опис чистої краси, в якому особа людини порівнюється з «подібним місяцю, особою будди».
Монгольський період
У 1215 році Чингіз-хан, засновник Монгольської імперії, відвоював Афганістан у Гурідів. Згідно з тими ж принципами, яким він слідував в інших країнах, Чингіз-хан знищив і розорив їх землі. Неясно, яким чином елементи буддизму, все ще залишалися в Афганістані, вижили цього разу. Чингіз-хан був терпимо до всіх релігій до тих пір, поки їхні лідери молились за його довге життя і військовий успіх. У 1219 році, наприклад, він викликав з Китаю до Афганістану відомого даоського майстра, щоб той зробив для нього обряди довгого життя і приготував йому еліксир безсмертя.
Мистецтво Ґандгари
На території Ґандгари в перші століття до н. е.. — перші століття н. е.. існувало своєрідне мистецтво однієї з провідних художніх шкіл часу Кушанського царства, що отримала назву гандхарської. Школа мистецтва Гандхари процвітала на північному заході нерозділеної Індії та в східному Афганістані протягом майже 800 років, в період між I століттям до нашої ери і VII століттям нашої ери.
Мистецтво Ґандгари тісно пов'язане з буддизмом. Його головні досягнення відносяться до скульптури — статуї Будди, бодхісатв та ін. персонажів буддійського пантеону, рельєфи із зображенням сцен з життя Будди, що прикрашали культові споруди (ступи, монастирі) в Таксілі, районі Пешавара та ін. Тут був вироблений ідеалізований канонічний образ Будди, композиційні схеми рельєфів, символіка. У науці існують різні точки зору на хронологічні рамки гандхарської школи, внутрішню періодизацію, сприйняті школою художні впливи. Безсумнівно, що мистецтво Гандхари формувалося на основі художніх традицій північно-західній Індії під впливом елліністичної пластики; надалі посилювалися греко-римський і середньоазіатський вплив, традиції гандхарської школи зіграли велику роль у розвитку середньовічного мистецтва Середньої, Центральної і Східної Азії. Кажуть, що художник школи Гандхари мав руку грека, але голову і серце — індійця. І хоча процес виробництва і манера використання ним матеріалу були елліністичними, його основний порив, політ уяви і іконографія залишалися індійськими.
![]() | ![]() | ![]() |
Кушани мали тісні зв'язки з Римом і Грецією. У своїй інтерпретації буддійських легенд художники Гандхари багато запозичили з класичного мистецтва Риму і з грецької міфології, зображуючи ангелів з гірляндами, тритонів з хвостами риб і кінськими копитами, Центавр з людськими головами, руками і тілом, використовуючи спіральні й текучі лінії. В результаті цього з'явився Будда з кучерявими волоссям, м'язами і вусами. Гаутама виглядав як юний Аполлон, грецький бог Сонця, що символізував собою красу і силу і одягнений в широкі шати. При розкопках в східному і центральному Афганістані, що знаходився під впливом буддизму секти Махаяна після історичного розколу в Парішіпурі (нинішньому Пешаварі в Пакистані) в дні правління Канишки Великого, було виявлено велику кількість фігурок Будди з глини.
![]() |
Хронологія
- — — цивілізація долини Інду.
- — 520 до н. е. — немає свідчень.
- 520 — 400 до н. е. — Імперія Ахеменідів.
- 329 — 316 до н. е. — окупована Александром Македонським і його воєначальниками
- 326 — 180 до н. е. — увійшла до складу Імперії Маур'їв, заснованої Чандраґуптою. Звернена в буддизм царем Ашокою (273 — 232 до н. е.).
- 180 — 10 до н. е. — у складі Індо-грецького царства, пережила короткі вторгнення індо-скіфів близько 100 до н. е..
- 10 до н. е. — 20 н. е. — Кушанська імперія юечжі.
- 20 — 75 — Парфянське вторгнення, Індо-Парфянське царство. Правління воєначальника [en].
- 75 — 230 — Кушанська імперія.
- 230–300 — (Кушаншахи) Перська буферна держава, залежна від Персії.
- 300–450 — під контролем династії Гуптів.
- 450–565 — ефталіти (Білі гуни).
- 565–712 — місцеві правителі.
- 712–850 — під управлінням халіфату.
Див. також
Примітки
Посилання
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Гандхара |
- Исторический очерк о буддизме и исламе в Афганистане. [ 13 червня 2012 у Wayback Machine.]
- Историческое взаимодействие буддийской и исламской культур до возникновения Монгольской империи [ 23 серпня 2011 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Gandga ra takozh Gandar Chandahara sanskr ग न धर Gandhara pushtu ګندهارا istorichna oblast i nazva starodavnogo carstva yake prostyagalos vid shidnogo Afganistanu do pivnichno zahidnogo Pakistanu Gandgara zoseredzhena navkolo pivdennoyi chastini dolini richki Kabul Na shodi vona prostyagayetsya za mezhi richki Ind i vklyuchaye v sebe granichni oblasti dolini Kashmiru Istorichna stolicya misto Taksila ग न धर ګندهارا XVII st do n e 850 Gandgara istorichni kordoni na kartiIndiya blizko 600 r do n e ta Magadzhanapadi Stolicya Movi sanskrit Religiyi induyizm buddizm Forma pravlinnya monarhiya Istorichnij period Starodavnij svit Zasnovano XVII st do n e Likvidovano 850 Sogodni ye chastinoyu Afganistan Pakistan Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Gandgara Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti zhovten 2017 Istoriya AfganistanuDo nashoyi eriGandhara XVII stolittya do n e Ahemenidi VI stolittya do n e Selevkidi IV stolittya do n e Greko Baktrijske carstvo 250 do n e 125 do n e Nasha eraKushanska imperiya I V st Eftaliti V stolittyaSasanidi VI stolittyaGaznevidi XI stolittyaSaffaridi 861 1590 rr Guridi 1148 1206 rr Sefevidi XIV stolittyaAfganski hanstvaGilzejske 1709 1737 rr GeratskeKabulskeKandagarskePeshavarskeHattaskeAbdalijskeAfganski derzhaviImperiya Hotaki 1709 1738 rr Durranijska derzhava 1747 1823 rr Emirat Afganistan 1823 1929 rr Korolivstvo Afganistan 1929 1973 rr Respublika Afganistan 1973 1978 rr Demokratichna Respublika Afganistan 1978 1992 rr Pivnichnij Alyans 1992 2001 rr Islamskij Emirat Afganistan 1996 2001 rr Perehidna tranzitna administraciya 2001 2004 rr Islamska Respublika Afganistan 2004 2021 rr Islamskij Emirat Afganistan z 2021 r Portal Afganistan pereglyanutiredaguvatiGeografiyaNarod gandgarciv za chasiv Ved prozhivav na pivdni richki Kabul azh do yiyi zlittya z Indom Piznishe gandgarci peretnuli Ind i vtorglisya v pivnichno zahidnij Pendzhab Gandgara perebuvala na pivnichnomu girskomu shlyahu en v samomu centri zv yazkiv Indiyi z Iranom i Serednoyu Aziyeyu Rannya istoriyaPid chas pravlinnya iranskoyi imperiyi Ahemenidiv v Gandgari poshiryuyetsya buddizm U 349 roci do n e v Haddi golovnomu misti afganskoyi chastini Gandgari poruch iz suchasnim Dzhelalabadom poslidovniki mahasanghikiv zasnuvali monastir Nagara Vihar prinisshi z soboyu relikviyu chastinu tim yanoyi kistki Buddi U 330 roci do n e Aleksandr Makedonskij zavoyuvav veliku chastinu imperiyi Ahemenidiv vklyuchayuchi Baktriyu i Gandgaru Vin terpimo stavivsya do religijnih tradicij cih regioniv i z cogo mozhna zrobiti visnovok sho v pershu chergu jogo cikavili vijskovi peremogi Jogo poslidovniki zasnuvali dinastiyu Selevkidiv Odnak u 317 roci do n e indijska dinastiya Maur yiv vidvoyuvala Gandgaru u Selevkidiv Takim chinom teritoriya Gandgari mala neznachnij ellinistichnij vpliv Imperator Ashoka Mauro roki pravlinnya 273 232 do n e buv pokrovitelem buddizmu tradiciyi tgeravada V kinci svogo pravlinnya vin vidpraviv misiyu tgeravadi na choli z Maharakkhitoyu v Gandgaru Do samogo Kandagara na pivdni krayini cya misiya zvodila Koloni Ashoki z visichenimi na nih zakonami zasnovanimi na buddijskih principah Zavdyaki podibnim misiyam na teritoriyi Afganistanu znajshlis prihilniki tgeravadi Greko Baktrijske panuvannyaTaksila U 239 roci do n e misceva grecka znat Baktriyi povstala proti pravlinnya Selevkidiv i domoglasya nezalezhnosti U nastupni za ciyeyu podiyeyu roki voni zavoyuvali Sogdianu i Kashmir i zasnuvali Greko Baktrijske carstvo U 197 roci do n e greko baktrijci vidvoyuvali Gandgaru u Maur yiv Cherez podalshu tisnu vzayemodiyu greckoyi i indijskoyi kultur ellinskij stil silno vplinuv na buddijske mistectvo a same na maneru zobrazhennya lyudskih form i na drapirovku ubran Pravlinnya KushanSpochatku saki vidvoyuvali u greko baktrijciv Sogdianu a potim v 139 roci do n e u chasi pravlinnya carya Menandra I zahopili takozh i Baktriyu Poselivshis na vidvojovanoyi teritoriyi voni tezh prijnyali buddizm Ce bulo pochatkom dinastiyi Kushan yaka z chasom poshirila svij vpliv v Kashmir Gandgaru pivnichnij Pakistan i pivnichno zahidnu Indiyu Chotiri sceni z zhittya Buddi Velika stupa z Gandgari periodu Kushanskoyi dinastiyi Najbilsh vidomim Kushanskim carem buv Kanishka I roki pravlinnya 127 147 n e chiya zahidna stolicya roztashovuvalasya v Kapisa yakij proteguvav buddizmu Golovnij monastir mista Balh Nava Vihar nezabarom stav centrom vishoyi buddijskoyi osviti u vsij Centralnij Aziyi yakij mozhna porivnyati z monastirem Nalanda v centralnij chastini pivnichnoyi Indiyi V Nava Vihar osoblivu uvagu pridilyali vivchennyu Abhidharmi Sarvastivadi U monastir prijmalisya tilki chenci yaki vzhe sklali teksti na cyu temu Oskilki v Nava Vihar zberigalasya relikviya zub Buddi monastir takozh buv odnim z golovnih centriv palomnictva na Velikomu shovkovomu shlyahu z Kitayu do Indiyi U Balhu priblizno v 600 roci do n e narodivsya Zaratushtra Zoroastr Ce misto stalo svyashennim mistom zoroastrizmu iranskoyi religiyi sho sformuvalasya na osnovi uchennya Zoroastri v yakij osoblivu rol vidigravalo shanuvannya vognyu Kanishka sliduvav greko baktrijskij politici religijnoyi terpimosti Takim chinom buddizm i zoroastrizm mirno spivisnuvali v Balhu zdijsnyuyuchi vzayemnij vpliv Shkatulka Kanishki Britanskij muzej U 226 roci n e perska imperiya Sasanidiv povalila Kushanske panuvannya na teritoriyi Afganistanu Buduchi zatyatimi prihilnikami zoroastrizmu Sasanidi terpimo stavilisya do buddizmu i dozvolili budivnictvo novih buddijskih monastiriv Bili guni i tyurkski shahiNa pochatku V stolittya bili guni vidomi v greckih dzherelah yak eftaliti a v indijskih yak turushki vidvoyuvali u Sasanidiv veliku chastinu teritorij kolishnih Kushan vklyuchayuchi teritoriyu Afganistanu Spochatku bili guni buli prihilnikami svoyeyi vlasnoyi religiyi sho nagaduvala zoroastrizm Prote nezabarom guni stali zatyatimi prihilnikami buddizmu Hanskij palomnik iz Kitayu Fasyan sho podorozhuvav yihnoyu teritoriyeyu v period mizh 399 i 414 rokami n e povidomiv pro procvitannya dekilkoh hinayanskih shkil Ale v 515 roci car bilih guniv Mihirakula pochav korotke ale rujnivne peresliduvannya buddizmu Jogo vijska mali namir znishiti chotirnadcyat soten monastiriv Najbilshe postrazhdali rivnini Gandgari Kashmiru i pivnichnij zahid Indiyi tobto centri jogo vladi Vin zrujnuvav monastiri i vbiv bagato chenciv u pivnichno zahidnij Indiyi Gandgari i osoblivo v Kashmiri Jogo sin povnistyu zminiv cyu politiku i pobuduvav u vsih cih regionah novi monastiri Zahidni tyurki prijshovshi z pivnochi teritoriyi Zahidnogo Tyurkskogo kaganatu zajnyali v 560 roci zahidnu dilyanku serednoaziatskoyi chastini Velikogo shovkovogo shlyahu Voni povilno poshirilisya v Baktriyu vitisnyayuchi tyurkskih shahiv dali na shid u Nagaraharu Bagato vozhdi zahidnih tyurkiv perejnyali buddizm u miscevogo naselennya i v 590 roci pobuduvali novij buddijskij monastir v Kapisa V 622 roci pravitel zahidnih tyurkiv kagan Tongshihu oficijno prijnyav buddizm pid kerivnictvom Prabhakaramitri monaha z pivnichnoyi Indiyi Cholovicha golova Guptskij period 5 6 stolittya terakot Priblizno v 630 roci hanskij palomnik z Kitayu Syuanczan po shlyahu do Indiyi vidvidav zemli yaki zajmali zahidni tyurki Vin svidchiv pro procvitannya buddizmu v Baktrijskij chastini yih imperiyi osoblivo v Balh v monastiri Nava Vihar Vin zgadav ne tilki pro osvitu v monastirskomu universiteti a j pro prekrasni statuyi Buddi yaki buli zadrapirovani v shovkovi shati i prikrasheni dorogocinnimi ornamentami vidpovidno do miscevih zoroastrijskih zvichayiv V pendzhabskomu rajoni Gandgari stvoryuvalosya vrazhennya sho teritoriya ne vidnovilasya v povnij miri pislya gonin na buddizm sho mali tam misce bilsh nizh stolittya tomu za carya Mihirakula Hocha monastir Nagara Vihar buv odnim z najbilsh svyashennih palomnickih misc buddijskogo svitu Syuan Czan povidomiv pro te sho monahi tut rozbesheni i berut iz palomnikiv po zolotij moneti za kozhen poglyad na relikviyu Krim togo vin povidomiv pro te sho v usomu regioni nemaye centriv osviti Pislya togo yak arabi rozgromili perskih Sasanidiv i v 661 roci zasnuvali omeyadskij halifat sho praviv Iranom i zdebilshogo Serednogo Shodu voni u 663 roci napali na Baktriyu yaka na toj chas bula vidvojovana tyurkskimi shahami u zahidnih tyurkiv Omeyadskij vijska zahopili teritoriyu navkolo Balha vklyuchayuchi monastir Nava Vihar zmusivshi tim samim tyurkskih shahiv vidstupiti v Kabulskij dolinu Na zavojovanih zemlyah arabi dozvolyali poslidovnikam nemusulmanskih religij dotrimuvatisya svoyeyi viri yaksho ti mirno viznavali arabske panuvannya i platili podushnij podatok arab dzhizya Hocha deyaki Baktrijski buddisti i navit nastoyatel monastirya Nava Vihar zvernulisya v islam bilshist buddistiv cogo regionu prijnyali status zimmi loyalnih yaki ne spoviduvali musulmanski religiyi piddanih islamskoyi derzhavi ale sho koristuyutsya pravom zahistu zhittya i majna Monastir Nava Vihar zalishavsya vidkritim i chinnim Hanskij palomnik z Kitayu Ji Ching vidvidav Nava Vihar v 680 h rokah i povidomiv pro te sho monastir procvitaye yak centr navchannya tradiciyi Sarvastivada Na pochatku VIII stolittya omeyadskij arabskij pismennik al Kermanu detalno opisav monastir Nava Vihar ce opis zbereglosya u praci X stolittya Kniga krayin arab Kitab al Buldan avtora al Hamadani Al Kermanu opisav monastir u zrozumilij dlya musulman formi provivshi analogiyu z Kaaboj v Mecci samim svyashennim miscem islamu Vin pisav pro te sho v golovnomu hrami v centri ye kam yanij kub pokritij tkaninoyu i sho viruyuchi zdijsnyuyut navkolo nogo ritualni obhodi Tibetskij soyuz U 680 roci v Iraku Husejn zdijsniv bezuspishnu sprobu povstannya proti Omeyadiv Cej konflikt vidvernuv uvagu arabiv vid Centralnoyi Aziyi i poslabiv kontrol Omeyadiv nad ciyeyu teritoriyeyu V 705 roci skoristavshis situaciyeyu tibetci utvorili soyuz z tyurkskim shahom Teginom i spilno voni zrobili bezuspishnu sprobu vibiti vijska Omeyadiv iz Baktriyi V 708 roci princ tyurkskih shahiv Nazaktar han uspishno vignav Omeyadiv i vstanoviv v Baktriyi ta Gandhari fanatichni buddistski pravila Vin navit obezgoloviv kolishnogo nastoyatelya monastirya Nava Vihar yakij prijnyav islam U 715 roci arabskij general Kutajba vidvoyuvav Baktriyu u tyurkskih shahiv ta yih tibetskih soyuznikiv Yak pokarannya za bunt vin zavdav serjoznoyi shkodi monastiryu Nava Vihar Bagato chenci vtekli na shid v Hotan i Kashmir spriyayuchi tam samim rozvitku buddizmu na cij teritoriyi Monastir Nava Vihar shvidko vidnovivsya i nezabarom stav funkcionuvati yak i kolis sho govorit pro te sho rujnuvannya musulmanami buddijskih monastiriv v Baktriyi ne buli motivovani religijnimi prichinami Monastiryam dozvolili procvitati Yih golovnoyu metoyu bula ekonomichna ekspluataciya i tomu voni styaguvali podushnij podatok z buddistiv i podatok na palomnictvo z vidviduvachiv svyashennih ob yektiv Pravlinnya AbbasidivU 750 roci arabska frakciya znishila omeyadskij halifat i zasnuvala dinastiyu Abbasidiv Voni pidtrimuvali kontrol nad pivnichnoyu Baktriya Abbasidi ne tilki prodovzhili politiku daruvannya miscevim buddistam statusu zimmi a j viyavlyali znachnij interes do chuzhoyi kulturi osoblivo do indijskoyi Boginya Mati Gandgara Muzej Viktoriyi i Alberta Nastupnij halif al Mahdi roki pravlinnya 775 785 mav inshij napryam v politici nakazavshi abbasidskij armiya zrujnuvati u Valabsi buddijski monastiri i dzhajnijski hrami Hocha v toj chas monastir Nava Vihar vse she funkcionuvav jogo mozhlivosti buli obmezheni i dlya togo shob vstupiti v monastir bula potribna serjozna poperednya pidgotovka Pri comu islamska kultura ta osvita visokogo rivnya buli bilsh dostupnimi Micnimi poziciyi buddizmu zalishalisya v osnovnomu v seredovishi bidnih selyan silskij miscevosti golovnim chinom yak molitovnoyi praktiki v religijnih miscyah Na cij teritoriyi takozh zustrichavsya induyizm Hanskij palomnik iz Kitayu Vu Kung vidvidav cyu teritoriyu v 753 roci povidomiv pro isnuvannya yak induyistskih tak i buddijskih hramiv osoblivo v Kabulskij dolini Induyizm zmicnyuvav svoyi poziciyi v miru oslablennya buddizmu v seredovishi torgovogo klasu Dinastiyi Tahiridiv Saffaridiv ta induyistskih ShahivPriblizno v toj zhe chas v riznih chastinah imperiyi Abbasidiv miscevi vijskovi lideri pochali stvoryuvati nezalezhni islamski derzhavi lishe umovno perebuvayut u piddanstvi halifa Bagdada spochatku pro svoyu nezalezhnist ogolosila pivnichna Baktriya de v 819 roci general Tahir zasnuvav dinastiyu Tahiridiv Nastupnim islamskim generalom yakij ogolosiv nezalezhnist buv al Saffar U 861 roci jogo nastupnik zasnuvav v pivdenno shidnomu Irani dinastiyu Saffaridiv Otrimavshi kontrol nad chastinoyu sho zalishilasya Iranu Saffaridi v 870 roci vtorglis v Kabulskij dolinu Pid zagrozoyu neminuchoyi porazki ostannij buddistskij pravitel tyurkskih shahiv buv povalenij svoyim ministrom brahmanom Kallarom Zalishivshi Kabul i Nagaraharu Saffaridam Kallar zasnuvav dinastiyu induyistskih Shahiv v Pendzhabskij chastini Gandhari Saffaridi buli duzhe zlopam yatnimi zagarbnikami Voni grabuvali buddijski monastiri Kabulskoyi dolini i Bamian i vidsilali statuyi budd idoliv halifu yak vijskovi trofeyi Cya gruba vijskova okupaciya bula pershim serjoznim udarom po buddizmu v Kabulskomu regioni Dinastiyi Samanidiv Gaznevidiv i SeldzhukivU svoyih volodinnyah Samanidi ponevolili tyurkski plemena i mobilizuvali yih na vijskovu sluzhbu v armiyu Yaksho soldati prijmali islam yim daruvali umovnu svobodu Tim ne mensh Samanidiv skladno bulo pidtrimuvati kontrol nad cimi lyudmi U 962 roci Alp Tegin odin z tyurkskih voyenachalnikiv yaki prijnyali islam zahopiv Gazni suchasnij Gazni yaka roztashovana na pivden vid Kabula U 976 roci jogo nastupnik Sebuk Tegin roki pravlinnya 976 997 zasnuvav tam imperiyu Gaznevidiv yak vasal Abbasidiv Nezabarom vin vidvoyuvav Kabulskij dolinu u induyistskih Shahiv vidtisnivshi yih nazad v Gandharu V 999 roci nastupnij pravitel dinastiyi Gaznevidiv Mahmud Gaznevi roki pravlinnya 998 1030 skinuv Samanidiv za dopomogoyu tyurkskih rabiv soldativ yaki znahodilis u nih na vijskovij sluzhbi Imperiya Gaznevidiv teper vklyuchala Baktriyu i pivden Sogdiani Krim togo Mahmud Gaznevi zahopiv bilshu chastinu Iranu Vin prodovzhiv politiku Samanidiv yaka polyagaye u pidtrimci perskoyi kulturi i v terpimosti do nemusulmanskich religij Al Biruni perskij vchenij i pismennik yakij perebuvaye na sluzhbi pri dvori Gaznevidiv pisav pro te sho na rubezhi tisyacholit buddijski monastiri v Baktriyi vklyuchayuchi monastir Nava Vihar vse she diyali Mahmud takozh mav namir zavershiti vignannya induyistskih Shahiv rozpochate jogo batkom Tomu vin napav i vignav induyistskih Shahiv z Gandhari a potim z Gandhari virushiv dali shob zahopiti Multan Bagato buddijskih posilan na persku literaturu cogo periodu takozh svidchat pro islamo buddijski kulturni zv yazki Napriklad v perskij poeziyi pri opisi misc chasto vikoristovuyetsya porivnyannya voni buli tak prekrasni yak Navbahar Nava Vihar Krim togo v Nava Vihar i Bamiani buddi osoblivo prijdeshnij budda Majtreya zobrazhuvalisya z misyachnim diskom pozadu golovi Zavdyaki comu z yavilasya poetichnij opis chistoyi krasi v yakomu osoba lyudini porivnyuyetsya z podibnim misyacyu osoboyu buddi Mongolskij periodU 1215 roci Chingiz han zasnovnik Mongolskoyi imperiyi vidvoyuvav Afganistan u Guridiv Zgidno z timi zh principami yakim vin sliduvav v inshih krayinah Chingiz han znishiv i rozoriv yih zemli Neyasno yakim chinom elementi buddizmu vse she zalishalisya v Afganistani vizhili cogo razu Chingiz han buv terpimo do vsih religij do tih pir poki yihni lideri molilis za jogo dovge zhittya i vijskovij uspih U 1219 roci napriklad vin viklikav z Kitayu do Afganistanu vidomogo daoskogo majstra shob toj zrobiv dlya nogo obryadi dovgogo zhittya i prigotuvav jomu eliksir bezsmertya Mistectvo GandgariNa teritoriyi Gandgari v pershi stolittya do n e pershi stolittya n e isnuvalo svoyeridne mistectvo odniyeyi z providnih hudozhnih shkil chasu Kushanskogo carstva sho otrimala nazvu gandharskoyi Shkola mistectva Gandhari procvitala na pivnichnomu zahodi nerozdilenoyi Indiyi ta v shidnomu Afganistani protyagom majzhe 800 rokiv v period mizh I stolittyam do nashoyi eri i VII stolittyam nashoyi eri Mistectvo Gandgari tisno pov yazane z buddizmom Jogo golovni dosyagnennya vidnosyatsya do skulpturi statuyi Buddi bodhisatv ta in personazhiv buddijskogo panteonu relyefi iz zobrazhennyam scen z zhittya Buddi sho prikrashali kultovi sporudi stupi monastiri v Taksili rajoni Peshavara ta in Tut buv viroblenij idealizovanij kanonichnij obraz Buddi kompozicijni shemi relyefiv simvolika U nauci isnuyut rizni tochki zoru na hronologichni ramki gandharskoyi shkoli vnutrishnyu periodizaciyu sprijnyati shkoloyu hudozhni vplivi Bezsumnivno sho mistectvo Gandhari formuvalosya na osnovi hudozhnih tradicij pivnichno zahidnij Indiyi pid vplivom ellinistichnoyi plastiki nadali posilyuvalisya greko rimskij i serednoaziatskij vpliv tradiciyi gandharskoyi shkoli zigrali veliku rol u rozvitku serednovichnogo mistectva Serednoyi Centralnoyi i Shidnoyi Aziyi Kazhut sho hudozhnik shkoli Gandhari mav ruku greka ale golovu i serce indijcya I hocha proces virobnictva i manera vikoristannya nim materialu buli ellinistichnimi jogo osnovnij poriv polit uyavi i ikonografiya zalishalisya indijskimi Statuya Bodhisattvi Pakistan Gandgara Kushanskij period I III stolittya Bodhisattva Majtreya Pakistan III stolittya Muzej Metropoliten Nyu Jork Bodhisattva Avalokiteshvara Gandgara Bronzovij virib z visokim vmistom olova Muzej Gime Parizh Bodhisattva Majtreya Gandgara II III st Bodhisattva Pakistan Gandgara 3 4 stolittya siri slanci Gonolulu Akademiya mistectv Kushani mali tisni zv yazki z Rimom i Greciyeyu U svoyij interpretaciyi buddijskih legend hudozhniki Gandhari bagato zapozichili z klasichnogo mistectva Rimu i z greckoyi mifologiyi zobrazhuyuchi angeliv z girlyandami tritoniv z hvostami rib i kinskimi kopitami Centavr z lyudskimi golovami rukami i tilom vikoristovuyuchi spiralni j tekuchi liniyi V rezultati cogo z yavivsya Budda z kucheryavimi volossyam m yazami i vusami Gautama viglyadav yak yunij Apollon greckij bog Soncya sho simvolizuvav soboyu krasu i silu i odyagnenij v shiroki shati Pri rozkopkah v shidnomu i centralnomu Afganistani sho znahodivsya pid vplivom buddizmu sekti Mahayana pislya istorichnogo rozkolu v Parishipuri ninishnomu Peshavari v Pakistani v dni pravlinnya Kanishki Velikogo bulo viyavleno veliku kilkist figurok Buddi z glini Budda na koloni Atlant yakij pidtrimuye buddijskij monument Svyato z vinom I II stolittya Grecka dekoraciya Grecka scena Gandhara I stolittya Hronologiya civilizaciya dolini Indu 520 do n e nemaye svidchen 520 400 do n e Imperiya Ahemenidiv 329 316 do n e okupovana Aleksandrom Makedonskim i jogo voyenachalnikami 326 180 do n e uvijshla do skladu Imperiyi Maur yiv zasnovanoyi Chandraguptoyu Zvernena v buddizm carem Ashokoyu 273 232 do n e 180 10 do n e u skladi Indo greckogo carstva perezhila korotki vtorgnennya indo skifiv blizko 100 do n e 10 do n e 20 n e Kushanska imperiya yuechzhi 20 75 Parfyanske vtorgnennya Indo Parfyanske carstvo Pravlinnya voyenachalnika en 75 230 Kushanska imperiya 230 300 Kushanshahi Perska buferna derzhava zalezhna vid Persiyi 300 450 pid kontrolem dinastiyi Guptiv 450 565 eftaliti Bili guni 565 712 miscevi praviteli 712 850 pid upravlinnyam halifatu Div takozhImperiya Maur yiv Kushanska imperiyaPrimitkiPosilannyaPortal Mistectvo Portal Istoriya DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Gandhara Istoricheskij ocherk o buddizme i islame v Afganistane 13 chervnya 2012 u Wayback Machine Istoricheskoe vzaimodejstvie buddijskoj i islamskoj kultur do vozniknoveniya Mongolskoj imperii 23 serpnya 2011 u Wayback Machine