Вели́кий шовко́вий шлях (кит. трад.: 絲綢之路; піньїнь: Sīchóu zhī lù; монг. Tôrgan Jam) — це сучасна назва системи стародавніх сухопутних торгових шляхів між Китаєм, Індією, Центральною Азією, Близьким Сходом та Європою, які виникли до нашої ери та існують донині. У вузькому розумінні мають на увазі північну степову гілку між Китаєм, Центральною Азією та Римською Імперією, яка була сформована на початку нашої ери, до цього китайські товари йшли до Центральної Азії південним шляхом через Індію та гори Афганістану. Ним товари з Китаю потрапляли до Східної та Західної Європи, Близького Сходу, Північної Африки.
Історія
Міжнародна торгівля виникла задовго до нашої ери. Торгові каравани мандрували між відомими найдавнішими цивілізаціями Месопотамії, Хараппської (Індської), Маргіано-Бактрійської, Єгипетської. У середині 2 тисячоліття до нашої ери індо-арійські народи сформували етно-мовну територію від Каспійського моря до Гімалаїв. До того шляху пізніше і долучилися давньо-китайські торговці. Поштовхом у розвитку торгівлі стало створення централізованих держав Центральної Азії Персько-Мідійської, Македонської (Грецької), Індо-Скіфської, Парфянської і Римської.
Через особливості рельєфу виникли "торгівельні хаби": східний у Центральній Азії з центрами у Мерві (Маргіана), Мараканді (Согд), Бактрах, а пізніше у Аріані (Герат) та Нішапурі (Хорасан) та західний у Римі (Константинополь). Гранд Базар та Єгипетський Базар працюють у Стамбулі і донині.
На початку нашої ери китайськими імператорами було прокладено коротший північний шлях до Мараканди та Бактри, повз монгольські та уйгурські степи. Цей шлях дикими місцями потребував організації та охорони, що зрештою привело до формування відомих нам тюркських та монгольських держав у середні віки.
"Великий шовковий шлях" процвітав до 16 століття, доки непримеримі відносини між двома імперіями Османською та Перською (Династія Сефевідів), які до речі розділилися і в релігійному плані, не зруйнували безпеку і логістику, змусивши Європейську "Римську Імперію" шукати морських шляхів до Індії та Китаю. Після того роль сухопутного коридору втратила значення.
На початку 2021 р. на Миколаївщині у селі Скобелеве Казанківського району у ході розкопування унікального кургану, який належить до висунської групи царських скіфських поховань (близько 2,5 тисячі років), українські археологи знайшли супроводжувальне поховання та рештки тканини — попередні дослідження вказують, що це був шовк або батист. Тканина до скіфів потрапила з Китаю. «Це дало підстави стверджувати, що в 4 столітті до нової ери Миколаївщина входила в систему Великого шовкового шляху, який проходив з Китаю до Європи», — розповів старший викладач Миколаївського національного університету імені Сухомлинського, керівник О. Смирнов.
Сурож (нині Судак, Крим), перші відомості про який належать до 212 року, в період розквіту Великого шовкового шляху був його західною столицею. Тут закінчувалася караванна стежка з Китаю та Індії й починався морський шлях до Західної Європи. Внаслідок воєн і усобиць руйнувалися міста й країни, виникали нові держави, але Великий шовковий шлях незмінно відроджувався. Прагнення до спілкування, розумної вигоди, до зростання добробуту завжди брало гору над усіма протистояннями — і релігійними, і воєнними, і політичними.
Великий Шовковий шлях є системою караванних доріг, що сполучають Євразію від Середземномор'я до Китаю і що служили в епоху давнини і середньовіччя вузловим пунктом для ведення торгівлі і діалогу культур Сходу і Заходу.
Найвідоміший «шовковий шлях» — це шлях, рух яким почався в 138 році до н. е., коли із адміністративної столиці Сіань вийшов перший посольський караван, що супроводжував князя Чжан Цяня, якого імператор У-ді послав у країни Заходу з метою об'єднання зусиль з державами Центральної Азії у боротьбі проти кочових племен. Існування двох геополітичних утворень Римської і Ханьської імперій привело до появи великих ринків збуту продукції та сприяло активізації торговельних контактів. Суттєвою перешкодою для ведення безпечної торгівлі були войовничі кочові племена сюнну (більш відомі як хунну). Подорож Чжан Цяна тривала тринадцять років, десять з яких він провів у полоні хуннів. Після повернення посланець представив імператорові детальний звіт про країни і їх можливості. На основі звіту був підготовлений імператорський наказ про створення на землях, відвойованих у хуннів, чотирьох нових поселень. Саме вони сформували так званий коридор Хесі (на захід від річки Хуанхе). Рух товарів за цим маршрутом досягав Східної та Західної Європи, Аравійського півострова і навіть Північної Африки.
У цього маршруту є дві гілки: південна і північна. Південний шлях проходив від застави Янґуань в Дуньхуані на захід, до підніжжя гір Куньлунь, він тягнувся крізь гірський хребет Цунлін до сучасних кордонів Афганістану, Ірану, охоплюючи Аравійський півострів і врешті-решт закінчувався в межах Римської імперії. А західний шлях тягнувся від застави Юйменьґуань на захід, проходив уздовж гірського ланцюга Тянь-Шань крізь гірський хребет Цунлін, охоплював сучасну Центральну Азію, і на заході з'єднувався з південною гілкою. Ці два маршрути називаються «сухопутним шовковим шляхом».
Окрім цієї дороги, є ще два менш відомі шовкові шляхи. Один з них починався в провінції Сичуань, перетинав провінцію Юаньнь і тягнувся до північних теренів Бірми, а далі, потім через річку Брахмапутра він тягнувся до кордонів Індії і йшов уздовж узбережжя найбільшої річки Індії — Гангу до Іранського нагір'я. Насправді цей шлях сформувався дещо раніше ніж сухопутний шовковий шлях. У 1986 році в місті Ґуанхань провінції Сичуань на руїнах Саньсін археологи виявили декілька археологічних пам'яток, пов'язаних з культурою західної Азії і Афін. У тому числі в руки археологів потрапили золотий жезл завдовжки 142 см, священне дерево заввишки 4 м і декілька бронзових виробів. Археологи вважають, що ці пам'ятки є свідками часу початку торговельних контактів і обміну в межах шовкового шляху. Якщо припущення археологів правильні, то цей шовковий шлях сформувався більше 3 тисячоліть тому.
Караванний шлях з Азії в Європу стали називати Великим шовковим шляхом лише в кінці XIX століття. Увів цей термін у науковий обіг німецький географ Фердинанд фон Ріхтгофен (1833, Бад-Карлсруе — 1905 Берлін) — автор багатотомника «Китай, результати моїх поїздок і досліджень на їх основі», який побачив світ у 1877—1912 рр.
- Великий шовковий шлях у I столітті
- Мережа Великого шовкового шляху в часи свого найбільшого розквіту
- Подорож Марко Поло
-
Галерея
- Італійський посуд XV століття, виготовлений за зразком китайського
- Каравансарай Султанхані
- Каравансарай Султанхані
- Каравансарай у Шекі, Азербайджан
- Каравансарай Прохід Селіма
- Залишки мосту, Східна Туреччина
- Прохід Талдик
- Дунхуан
- Каравансарай
- Представник західної цивілізації на верблюді, китайська династія Тан (618-907)
- Старовинна китайська митниця біля Дунхуану
- Руїни вежі династії Хань (206 до н. е. – 220 н. е.), Дунхуан, Ганьсу
- Пізня династія Джоу або рання Хань, бронзове дзеркало з греко-римським орнаментом
- Бронзовий носоріг із золотим та срібним покриттям
- Амбар
Див. також
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Silk Road |
Примітки
Посилання
- http://ukrainian.cri.cn/chinaabc/chapter14/chapter140501.htm [ 21 лютого 2017 у Wayback Machine.]
- М. Ф. Дмитрієнко. Великий шовковий шлях [ 1 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 468. — .
- Міжнародний транспортний коридор «Європа — Кавказ — Азія» (ТРАСЕКА) [ 1 лютого 2021 у Wayback Machine.] // Митна енциклопедія : у 2 т. / І. Г. Бережнюк (відп. ред.) та ін.. — Хм. : ПП Мельник А. А., 2013. — Т. 2 : М — Я. — 536 с. — .
- Арабы на Великом шелковом пути [ 6 травня 2008 у Wayback Machine.] (рос.)
- Новий старт Великого шовкового шляху
- Е-50 — «ВЕЛИКИЙ ШОВКОВИЙ ШЛЯХ» УКРАЇНИ ДО ЄВРОПИ…[недоступне посилання з червня 2019]
- Великий шовковий шлях включили до списку Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО [ 24 лютого 2017 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з історії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Veli kij shovko vij shlyah kit trad 絲綢之路 pinyin Sichou zhi lu mong Torgan Jam ce suchasna nazva sistemi starodavnih suhoputnih torgovih shlyahiv mizh Kitayem Indiyeyu Centralnoyu Aziyeyu Blizkim Shodom ta Yevropoyu yaki vinikli do nashoyi eri ta isnuyut donini U vuzkomu rozuminni mayut na uvazi pivnichnu stepovu gilku mizh Kitayem Centralnoyu Aziyeyu ta Rimskoyu Imperiyeyu yaka bula sformovana na pochatku nashoyi eri do cogo kitajski tovari jshli do Centralnoyi Aziyi pivdennim shlyahom cherez Indiyu ta gori Afganistanu Nim tovari z Kitayu potraplyali do Shidnoyi ta Zahidnoyi Yevropi Blizkogo Shodu Pivnichnoyi Afriki Osnovni shlyahi Shovkovogo shlyahuIstoriyaMizhnarodna torgivlya vinikla zadovgo do nashoyi eri Torgovi karavani mandruvali mizh vidomimi najdavnishimi civilizaciyami Mesopotamiyi Harappskoyi Indskoyi Margiano Baktrijskoyi Yegipetskoyi U seredini 2 tisyacholittya do nashoyi eri indo arijski narodi sformuvali etno movnu teritoriyu vid Kaspijskogo morya do Gimalayiv Do togo shlyahu piznishe i doluchilisya davno kitajski torgovci Poshtovhom u rozvitku torgivli stalo stvorennya centralizovanih derzhav Centralnoyi Aziyi Persko Midijskoyi Makedonskoyi Greckoyi Indo Skifskoyi Parfyanskoyi i Rimskoyi Cherez osoblivosti relyefu vinikli torgivelni habi shidnij u Centralnij Aziyi z centrami u Mervi Margiana Marakandi Sogd Baktrah a piznishe u Ariani Gerat ta Nishapuri Horasan ta zahidnij u Rimi Konstantinopol Grand Bazar ta Yegipetskij Bazar pracyuyut u Stambuli i donini Na pochatku nashoyi eri kitajskimi imperatorami bulo prokladeno korotshij pivnichnij shlyah do Marakandi ta Baktri povz mongolski ta ujgurski stepi Cej shlyah dikimi miscyami potrebuvav organizaciyi ta ohoroni sho zreshtoyu privelo do formuvannya vidomih nam tyurkskih ta mongolskih derzhav u seredni viki Velikij shovkovij shlyah procvitav do 16 stolittya doki neprimerimi vidnosini mizh dvoma imperiyami Osmanskoyu ta Perskoyu Dinastiya Sefevidiv yaki do rechi rozdililisya i v religijnomu plani ne zrujnuvali bezpeku i logistiku zmusivshi Yevropejsku Rimsku Imperiyu shukati morskih shlyahiv do Indiyi ta Kitayu Pislya togo rol suhoputnogo koridoru vtratila znachennya Na pochatku 2021 r na Mikolayivshini u seli Skobeleve Kazankivskogo rajonu u hodi rozkopuvannya unikalnogo kurganu yakij nalezhit do visunskoyi grupi carskih skifskih pohovan blizko 2 5 tisyachi rokiv ukrayinski arheologi znajshli suprovodzhuvalne pohovannya ta reshtki tkanini poperedni doslidzhennya vkazuyut sho ce buv shovk abo batist Tkanina do skifiv potrapila z Kitayu Ce dalo pidstavi stverdzhuvati sho v 4 stolitti do novoyi eri Mikolayivshina vhodila v sistemu Velikogo shovkovogo shlyahu yakij prohodiv z Kitayu do Yevropi rozpoviv starshij vikladach Mikolayivskogo nacionalnogo universitetu imeni Suhomlinskogo kerivnik O Smirnov Surozh nini Sudak Krim pershi vidomosti pro yakij nalezhat do 212 roku v period rozkvitu Velikogo shovkovogo shlyahu buv jogo zahidnoyu stoliceyu Tut zakinchuvalasya karavanna stezhka z Kitayu ta Indiyi j pochinavsya morskij shlyah do Zahidnoyi Yevropi Vnaslidok voyen i usobic rujnuvalisya mista j krayini vinikali novi derzhavi ale Velikij shovkovij shlyah nezminno vidrodzhuvavsya Pragnennya do spilkuvannya rozumnoyi vigodi do zrostannya dobrobutu zavzhdi bralo goru nad usima protistoyannyami i religijnimi i voyennimi i politichnimi Velikij Shovkovij shlyah ye sistemoyu karavannih dorig sho spoluchayut Yevraziyu vid Seredzemnomor ya do Kitayu i sho sluzhili v epohu davnini i serednovichchya vuzlovim punktom dlya vedennya torgivli i dialogu kultur Shodu i Zahodu Najvidomishij shovkovij shlyah ce shlyah ruh yakim pochavsya v 138 roci do n e koli iz administrativnoyi stolici Sian vijshov pershij posolskij karavan sho suprovodzhuvav knyazya Chzhan Cyanya yakogo imperator U di poslav u krayini Zahodu z metoyu ob yednannya zusil z derzhavami Centralnoyi Aziyi u borotbi proti kochovih plemen Isnuvannya dvoh geopolitichnih utvoren Rimskoyi i Hanskoyi imperij privelo do poyavi velikih rinkiv zbutu produkciyi ta spriyalo aktivizaciyi torgovelnih kontaktiv Suttyevoyu pereshkodoyu dlya vedennya bezpechnoyi torgivli buli vojovnichi kochovi plemena syunnu bilsh vido mi yak hunnu Podorozh Chzhan Cyana trivala trinadcyat rokiv de syat z yakih vin proviv u poloni hunniv Pislya povernennya poslanec predstaviv imperatorovi detalnij zvit pro krayini i yih mozhlivosti Na osnovi zvitu buv pidgotovlenij imperatorskij nakaz pro stvorennya na zemlyah vidvojovanih u hunniv chotiroh novih poselen Same voni sformuvali tak zvanij koridor Hesi na zahid vid richki Huanhe Ruh tovariv za cim marshrutom dosyagav Shidnoyi ta Zahidnoyi Yevropi Aravijskogo pivostrova i navit Pivnichnoyi Afriki U cogo marshrutu ye dvi gilki pivdenna i pivnichna Pivdennij shlyah prohodiv vid zastavi Yanguan v Dunhuani na zahid do pidnizhzhya gir Kunlun vin tyagnuvsya kriz girskij hrebet Cunlin do suchasnih kordoniv Afganistanu Iranu ohoplyuyuchi Aravijskij pivostriv i vreshti resht zakinchuvavsya v mezhah Rimskoyi imperiyi A zahidnij shlyah tyagnuvsya vid zastavi Yujmenguan na zahid prohodiv uzdovzh girskogo lancyuga Tyan Shan kriz girskij hrebet Cunlin ohoplyuvav suchasnu Centralnu Aziyu i na zahodi z yednuvavsya z pivdennoyu gilkoyu Ci dva marshruti nazivayutsya suhoputnim shovkovim shlyahom Okrim ciyeyi dorogi ye she dva mensh vidomi shovkovi shlyahi Odin z nih pochinavsya v provinciyi Sichuan peretinav provinciyu Yuann i tyagnuvsya do pivnichnih tereniv Birmi a dali potim cherez richku Brahmaputra vin tyagnuvsya do kordoniv Indiyi i jshov uzdovzh uzberezhzhya najbilshoyi richki Indiyi Gangu do Iranskogo nagir ya Naspravdi cej shlyah sformuvavsya desho ranishe nizh suhoputnij shovkovij shlyah U 1986 roci v misti Guanhan provinciyi Sichuan na ruyinah Sansin arheologi viyavili dekilka arheologichnih pam yatok pov yazanih z kulturoyu zahidnoyi Aziyi i Afin U tomu chisli v ruki arheologiv potrapili zolotij zhezl zavdovzhki 142 sm svyashenne derevo zavvishki 4 m i dekilka bronzovih virobiv Arheologi vvazhayut sho ci pam yatki ye svidkami chasu pochatku torgovelnih kontaktiv i obminu v mezhah shovkovogo shlyahu Yaksho pripushennya arheologiv pravilni to cej shovkovij shlyah sformuvavsya bilshe 3 tisyacholit tomu Karavannij shlyah z Aziyi v Yevropu stali nazivati Velikim shovkovim shlyahom lishe v kinci XIX stolittya Uviv cej termin u naukovij obig nimeckij geograf Ferdinand fon Rihtgofen 1833 Bad Karlsrue 1905 Berlin avtor bagatotomnika Kitaj rezultati moyih poyizdok i doslidzhen na yih osnovi yakij pobachiv svit u 1877 1912 rr Velikij shovkovij shlyah u I stolitti Merezha Velikogo shovkovogo shlyahu v chasi svogo najbilshogo rozkvitu Podorozh Marko Polo Novij shovkovij shlyahGalereyaItalijskij posud XV stolittya vigotovlenij za zrazkom kitajskogo Karavansaraj Sultanhani Karavansaraj Sultanhani Karavansaraj u Sheki Azerbajdzhan Karavansaraj Prohid Selima Zalishki mostu Shidna Turechchina Prohid Taldik Dunhuan Karavansaraj Predstavnik zahidnoyi civilizaciyi na verblyudi kitajska dinastiya Tan 618 907 Starovinna kitajska mitnicya bilya Dunhuanu Ruyini vezhi dinastiyi Han 206 do n e 220 n e Dunhuan Gansu Piznya dinastiya Dzhou abo rannya Han bronzove dzerkalo z greko rimskim ornamentom Bronzovij nosorig iz zolotim ta sribnim pokrittyam AmbarDiv takozhVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Silk Road Novij shovkovij shlyah Koridor Hesi Mista vzdovzh Shovkovogo shlyahuPrimitkiPosilannyahttp ukrainian cri cn chinaabc chapter14 chapter140501 htm 21 lyutogo 2017 u Wayback Machine M F Dmitriyenko Velikij shovkovij shlyah 1 chervnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 468 ISBN 966 00 0734 5 Mizhnarodnij transportnij koridor Yevropa Kavkaz Aziya TRASEKA 1 lyutogo 2021 u Wayback Machine Mitna enciklopediya u 2 t I G Berezhnyuk vidp red ta in Hm PP Melnik A A 2013 T 2 M Ya 536 s ISBN 978 617 7094 10 3 Araby na Velikom shelkovom puti 6 travnya 2008 u Wayback Machine ros Novij start Velikogo shovkovogo shlyahu E 50 VELIKIJ ShOVKOVIJ ShLYaH UKRAYiNI DO YeVROPI nedostupne posilannya z chervnya 2019 Velikij shovkovij shlyah vklyuchili do spisku Vsesvitnoyi spadshini YuNESKO 24 lyutogo 2017 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya z istoriyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi