Щире́ць — селище в Україні, у Львівському районі Львівської області. Адміністративний центр Щирецької селищної громади.
селище Щирець | |||
---|---|---|---|
| |||
Країна | |||
Область | Львівська область | ||
Район | Львівський район | ||
Громада | Щирецька селищна громада | ||
Код КАТОТТГ | UA46060450010052417 | ||
Основні дані | |||
Засновано | 1113 | ||
Перша згадка | 1125 | ||
Магдебурзьке право | 1397 | ||
Статус | із 2024 року | ||
Площа | 2.49 км² | ||
Населення | ▬ 5659 (01.01.2022) | ||
Густота | 2302,4 осіб/км²; | ||
Поштовий індекс | 81160 | ||
Телефонний код | +380 3230 | ||
Географічні координати | 49°39′04″ пн. ш. 23°51′21″ сх. д. / 49.65111° пн. ш. 23.85583° сх. д.Координати: 49°39′04″ пн. ш. 23°51′21″ сх. д. / 49.65111° пн. ш. 23.85583° сх. д. | ||
Водойма | річка Щирка, озера: Княжна, Безодня, Щирецьке, Заповідник, Горішнє, Кольонівське | ||
Відстань | |||
Найближча залізнична станція: | Щирець I, Щирець II | ||
До райцентру: | |||
- автошляхами: | 12 км | ||
До обл. центру: | |||
- залізницею: | 24 км | ||
- автошляхами: | 28 км | ||
Селищна влада | |||
Адреса | 81160, Львівська область, Львівський район, смт Щирець | ||
Карта | |||
![]() Щирець | |||
![]() Щирець | |||
|
Засноване 1113 р. На території поселення існувала німецька колонія Розенберг.
Географія
Щирець розташований в Опіллі на правому березі річки Щирець, притоки Дністра, за 25 км на південний захід від Львова на залізничній лінії Львів — Стрий — Чоп.
Історія
Про Щирець уперше згадується в літописі під 1113 роком (за іншими даними — 1125) як про руське поселення.
Стародавній Щирець містився на невисокому, пласкому пагорбі (тепер тут центральна площа Щирця). Місто зі всіх боків було оточене мурами, підступитись до яких було доволі важко: з західного боку пагорба протікав (і нині протікає) невеликий струмок, який впадав у інший, більший струмок (притока річки Щирки), що проходив з південного боку пагорба, а зі сходу була річка Щирка. Щоб утруднити доступ до стін, на струмках зводили греблі. Отже місто з трьох боків оточували водні перепони і болота. Лише з півночі не існувало таких перепон, тому там було вирито глибокий рів (тепер тут проходить дорога на сусіднє село Піски).
1241 — Щирець знищений монгольським військом.
1391 — Ян з Тарнова, воєвода сандомирський і староста руський, посприяв створенню в Щирці римо-католицької парафії.
1397 — польський король Владислав II Ягайло надав містові магдебурзьке право.
1516 — Щирець спалений і знищений татарами.
13 листопада 1509 року король Сигізмунд I Старий у Львові видав привілей, за яким Щирець повторно отримував магдебурзьке право та дотацію. Причиною цього було знищення міських привілеїв.
У податковому реєстрі 1515 року в місті документується піп (отже, уже тоді була церква) і міський млин.
У 1516 році король знову видав привілей для міста, яке перед цим спалили татари: Щирець на 8 років звільнявся від данин і поборів.
XVI—XVII ст. — місто кілька разів руйнують татари.
В червні 1594 року король Сигізмунд ІІІ Ваза в Стокгольмі видав привілей, за яким війтівство в Щирці отримав Себастьян Собеський.
1621 — Щирець спалений татарами.
1638 — місто постраждало від великої пожежі, про що згадано у Львівському літописі: «В тім же року 1638 весна було барзо сухая, не хотіл дощ падати… Радимно вшистко вигоріло, Яворув, Тишовці, Щирець міста погоріли…». Приблизно того ж часу місто вславилося виробництвом гіпсу та вапна.
1645 — з Щирецького ключа на хоругви князя Вишневецького і частини німецьких найманців з королівської гвардії, крім встановленої норми, було забрано продуктів ще на 10 389 флоринів.
1648—1654 — жителі Щирця брали участь у визвольній війні українського народу, особливо в період, коли військо Богдана Хмельницького підійшло під Львів.
1662 — зазначено, що через постій військового обозу в Щирці під час польсько-шведської війни жителі його зовсім розорені, більшість ланів не засіваються.
У складі імперії Габсбурґів
1772 — після першого поділу Польщі місто ввійшло до складу володінь Габсбурґів (того часу належало родині Потоцьких).
Станом на 1808 у колонії Розенберґ мешкали 54 протестанти.
XIX ст.— у Щирці діяли каменярня та фабрика гіпсу.
1873 — через Щирець прокладено «залізницю Ерцгерцога Альбрехта», яка з'єднала міста Львів і Стрий.
1888 — у Щирці створили першу в Галичині філію Руського педагогічного товариства (згодом т-во «Рідна школа»).
3 березня 1918 в місті відбулось «свято державності та миру» (віче на підтримку дій уряду Української Народної Республіки), в якому взяли участь близько 10 000 осіб.
1 листопада 1918 в місті та повіті Щирець було встановлено владу ЗУНР. Того дня щирецький військовий комісар ЗУНР Василь Тибінка звітував, що 200 українських вояків перебрали владу в місті, 30 стрільців під командуванням хорунжого Миколи Опоки скеровані до Львова.
Щирець став центром сформованої в листопаді групи «Південь ІІ» або як ще її називають група «Щирець». До кінця грудня її командантом був Констянтин Слюсарчук. А сама група розміщувалася на становищах біля Любеня Великого. З січня тут вже розташовувався один з прифронтових штабів 7-ї Стрийської бригади (пізніше Львівської) на чолі з отаманом Альфредом Бізанцом.
17 травня 1919 місто було захоплене польськими військами після удару груп полковника В.Сікорського та генерала В.Єнджеєвського на позиції 7-ї Львівської бригади УГА.
ІІ Річ Посполита
27 березня 1934 р. Щирець отримав статус міста. Тоді в ньому проживало приблизно 1500 осіб.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4MlpDOGxSREFsUVRJbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpNbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREVsT1RZbFJERWxPRVpmSlVReEpUZ3pYeVZFTUNWQk9TVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmk1cWNHY3ZNalV3Y0hndEpVUXdKVUV5SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0pVUXdKVUl6SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJMEpVUXhKVGsySlVReEpUaEdYeVZFTVNVNE0xOGxSREFsUVRrbFJEQWxRamdsUkRFbE9EQWxSREVsT0RZbFJERWxPVFl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Друга світова війна
Важких втрат зазнав Щирець під час Другої світової війни. В ніч проти 27 червня 1941, напередодні вступу гітлерівських військ, під гуркіт трактора НКВД замордувало 26 мешканців Щирця та довколишніх сіл Лани, Хоросно, Піски, Гуменець, Красів, Добряни, Сердиця. 7 липня 1941 знайдені тіла були перепоховані громадськістю на Горішньому кладовищі Щирця.
Під час німецької окупації майже все єврейське населення Щирця вивезене до табору смерті в Белжцю і там знищене.
Після війни
За радянських часів Щирець деякий час (1939—1941, з 1944 до початку 1960-х рр.) був районним центром (згодом територію Щирецького району приєднали до Пустомитівського).
Оскільки селище розташоване відносно близько до Львова, воно вважається перспективним і тут активно розбудовують «приватний сектор».
Населення
У 1880 році в Щирці мешкало 1754 особи: 1385 євреїв, 103 німці, 183 поляки та 112 українців. 1900 року було 1730 мешканців: 1324 євреї, 166 греко-католиків, 138 римо-католиків та 102 особи інших віросповідань. 1910 року — 1614 мешканців: 1264 євреї, 165 українців, 113 поляків, 62 німці.
У 2001 році було 5496 мешканців. Склад населення в селищі за рідними мовами у 2001 році був таким:
Мова | Число ос. | Відсоток |
---|---|---|
українська | 5 394 | 98,14 |
польська | 56 | 1,02 |
російська | 35 | 0,64 |
молдовська | 5 | 0,09 |
білоруська | 4 | 0,07 |
вірменська | 1 | 0,02 |
інші мови | 1 | 0,02 |
Економіка
Виробництво будівельних матеріалів (гіпсовий завод).
В смт Щирець є одна ЗОШ та Ліцей імені Героя України Богдана Ільківа.
Пам'ятки архітектури
Щирець відомий визначними архітектурними пам'ятками:
- Оборонний костел святого Станіслава (1556). Внесений до реєстру пам'яток архітектури за охоронним номером 462/1-2.
- Троїцька церква XVI ст. з дзвіницею (XVIII ст.) і мурами (УГКЦ). Внесена до реєстру пам'яток архітектури за охоронним номером 463/1-2.
- Оборонна церква Різдва Пресвятої Богородиці (XVI ст.) з мурами та оборонною вежею (формально належить до громади с. Піски, але розташована поблизу центру Щирця) (ПЦУ). Внесена до реєстру пам'яток архітектури за охоронним номером 479/1-2. Належить до Пустомитівського деканату, Львівської єпархії ПЦУ.
- Церква Пресвятої Трійці
- Дзвіниця церкви Пресвятої Трійці
- Будинок колишньої військової частини
- Пам'ятник на честь скасування панщини
- Костел св. Станіслава
- Дзвіниця костелу св. Станіслава
Музей пам'яті жертв сталінських репресій
Персоналії
Уродженці
- Гавриш Ольга-Галина Іванівна (1950) — українська оперна співачка.
- Ільків Богдан Іванович — Герой України, загинув при захисті Майдану (лютий 2014).
- Кончевич Тарас Григорович (1979—2015) — капітан медичної служби Міністерства внутрішніх справ України, учасник російсько-української війни 2014—2017.
- Курилас Осип Петрович — український маляр.
- Мацейко Григорій — бойовик ОУН, виконавець замаху проти Броніслава Перацького (1934).
- — діяч німецького соціал-демократичного руху єврейського походження, борець проти нацизму.
- — юдейський релігійний філософ.
- Станіслав Мачек — польський генерал, учасник Першої та Другої світових воєн, українсько-польської війни 1918—1919.
- Сенькович Федір — український маляр 1-ї третини 17 ст.
- Скочиляс Мирослав Федорович (1935—1999) — український тележурналіст.
- (1897—1981) — член Американського інституту архітекторів, президент спілки архітекторів Нью-Йорка.
Пов'язані зі Щирцем
- Науменко Кім Єлисейович (1930) — український історик, навчався у Щирці.
- Томаш Піравський — посідач проборства у місті, львівський єпископ-суфраган.
- Юць Богдан Володимирович — старший сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Хонігсман Яків Самійлович — український економіст єврейського походження, доктор економічних наук, дослідник історії Східної Галичини та єврейської спільноти у Західній Україні.
- Мочурад Михайло Андрійович — діяч ОУН, надрайонний референт пропаганди ОУН Городоччини.
Поховані
- Клим Олег Іванович — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни, адвокат. Загинув під горою Карачун від крововтрати внаслідок попадання осколку артилерійської міни.
Старости
Див.
Світлини
- Пам'ятник Шевченку
- У середмісті Щирця
-
-
-
-
- Зразок типово щирецької архітектури — житловий дім (1930-ті роки)
Див. також
Примітки
- http://db.ukrcensus.gov.ua/PXWEB2007/ukr/publ_new1/2022/zb_Сhuselnist.pdf
- Олешко О., Петришин Г. Поява і господарська діяльність німецьких поселенців на Галичині та архітектурна специфіка німецьких колоній. — Львів
- Родовід Тарновських [ 19 жовтня 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
- Szczerzec… — S. 852.
- Zródla dziejowe. Tom XVIII. Polska XVI wieku pod względem geograficzno-statystycznym. Cz. I. Ziemie ruskie. Ruś Czerwona. s. 153 — Warszawa : Sklad główny u Gerberta I Wolfa, 1902. — 252 s.
- Henryk Gmiterek. Sobieski Sebastian h. Janina (ok. 1552—1615) // Polski Słownik Biograficzny. — Warszawa — Kraków, 2000. — Polska Akademia Nauk, PAU. — Tom XXXIX/4, zeszyt 163. — S. 509. (пол.)
- Львівський літопис і Острозький літописець. — К., 1970. — С. 119.
- Монолатій І. (упорядкування, передмова). Німецькі колонії Галичини у таблицях. Довідник. — Коломия, 2000. — С. 16, табл. № 1.
- Литвин М., Науменко К. Історія ЗУНР… — С. 23.
- Литвин М., Науменко К. Історія ЗУНР… — С. 37.
- Литвин М., Науменко К. Історія ЗУНР… — С. 185.
- Rozporządzenie Ministra Spraw Wewnętrznych z dnia 27 marca 1934 r. o podniesieniu niektórych miasteczek w województwie lwowskiem do rzędu miast, objętych ustawą gminną z 1889 r. [ 17 вересня 2017 у Wayback Machine.] (пол.)
- . Архів оригіналу за 26 червня 2014. Процитовано 2 травня 2014.
- Hieronim E. Wyczawski. Pirawski (Piravius) Tomasz (ok. 1568—1625) // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk — Łódź: Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1981. — Tom XXVI/…. — Zeszyt 11…. — S. 538. (пол.)
Джерела
- Ю. З. Данилюк, Д. Я. Вортман. Щирець [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 686. — .
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Литвин М., Науменко К. Історія ЗУНР. — Львів : Інститут українознавства НАН України; видавнича фірма «Олір», 1995. — 368 с., іл. — .
- Shtcherzetz // Shtetl Finder. — 1980. — P. 91. (англ.)
- Szczerzec // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1890. — Т. XI. — S. 851. (пол.) — S. 851. (пол.)
- Szczerzec // Encyclopedia of Jewish Life. -2001. — P. 1276. (англ.)
Посилання
- Облікова картка на порталі ВРУ[недоступне посилання з травня 2019]
- Замки та храми України [ 2 лютого 2020 у Wayback Machine.]
- «Містечко Щирець» (сайт селища) [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- Shchirets, Ukraine (англ.)
- План поселення Розенберг, 1939[недоступне посилання з травня 2019](нім.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Shirec znachennya Shire c selishe v Ukrayini u Lvivskomu rajoni Lvivskoyi oblasti Administrativnij centr Shireckoyi selishnoyi gromadi selishe ShirecViglyad na Shirec z Zolotoyi Gori voseniViglyad na Shirec z Zolotoyi Gori voseniKrayina UkrayinaOblast Lvivska oblastRajon Lvivskij rajonGromada Shirecka selishna gromadaKod KATOTTG UA46060450010052417Osnovni daniZasnovano 1113Persha zgadka 1125Magdeburzke pravo 1397Status iz 2024 rokuPlosha 2 49 km Naselennya 5659 01 01 2022 Gustota 2302 4 osib km Poshtovij indeks 81160Telefonnij kod 380 3230Geografichni koordinati 49 39 04 pn sh 23 51 21 sh d 49 65111 pn sh 23 85583 sh d 49 65111 23 85583 Koordinati 49 39 04 pn sh 23 51 21 sh d 49 65111 pn sh 23 85583 sh d 49 65111 23 85583Vodojma richka Shirka ozera Knyazhna Bezodnya Shirecke Zapovidnik Gorishnye KolonivskeVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya Shirec I Shirec IIDo rajcentru avtoshlyahami 12 kmDo obl centru zalizniceyu 24 km avtoshlyahami 28 kmSelishna vladaAdresa 81160 Lvivska oblast Lvivskij rajon smt ShirecKartaShirecShirecShirec u Vikishovishi Zasnovane 1113 r Na teritoriyi poselennya isnuvala nimecka koloniya Rozenberg GeografiyaShirec roztashovanij v Opilli na pravomu berezi richki Shirec pritoki Dnistra za 25 km na pivdennij zahid vid Lvova na zaliznichnij liniyi Lviv Strij Chop IstoriyaPro Shirec upershe zgaduyetsya v litopisi pid 1113 rokom za inshimi danimi 1125 yak pro ruske poselennya Starodavnij Shirec mistivsya na nevisokomu plaskomu pagorbi teper tut centralna plosha Shircya Misto zi vsih bokiv bulo otochene murami pidstupitis do yakih bulo dovoli vazhko z zahidnogo boku pagorba protikav i nini protikaye nevelikij strumok yakij vpadav u inshij bilshij strumok pritoka richki Shirki sho prohodiv z pivdennogo boku pagorba a zi shodu bula richka Shirka Shob utrudniti dostup do stin na strumkah zvodili grebli Otzhe misto z troh bokiv otochuvali vodni pereponi i bolota Lishe z pivnochi ne isnuvalo takih perepon tomu tam bulo virito glibokij riv teper tut prohodit doroga na susidnye selo Piski 1241 Shirec znishenij mongolskim vijskom 1391 Yan z Tarnova voyevoda sandomirskij i starosta ruskij pospriyav stvorennyu v Shirci rimo katolickoyi parafiyi 1397 polskij korol Vladislav II Yagajlo nadav mistovi magdeburzke pravo 1516 Shirec spalenij i znishenij tatarami 13 listopada 1509 roku korol Sigizmund I Starij u Lvovi vidav privilej za yakim Shirec povtorno otrimuvav magdeburzke pravo ta dotaciyu Prichinoyu cogo bulo znishennya miskih privileyiv U podatkovomu reyestri 1515 roku v misti dokumentuyetsya pip otzhe uzhe todi bula cerkva i miskij mlin U 1516 roci korol znovu vidav privilej dlya mista yake pered cim spalili tatari Shirec na 8 rokiv zvilnyavsya vid danin i poboriv XVI XVII st misto kilka raziv rujnuyut tatari V chervni 1594 roku korol Sigizmund III Vaza v Stokgolmi vidav privilej za yakim vijtivstvo v Shirci otrimav Sebastyan Sobeskij 1621 Shirec spalenij tatarami 1638 misto postrazhdalo vid velikoyi pozhezhi pro sho zgadano u Lvivskomu litopisi V tim zhe roku 1638 vesna bulo barzo suhaya ne hotil dosh padati Radimno vshistko vigorilo Yavoruv Tishovci Shirec mista pogorili Priblizno togo zh chasu misto vslavilosya virobnictvom gipsu ta vapna 1645 z Shireckogo klyucha na horugvi knyazya Vishneveckogo i chastini nimeckih najmanciv z korolivskoyi gvardiyi krim vstanovlenoyi normi bulo zabrano produktiv she na 10 389 floriniv 1648 1654 zhiteli Shircya brali uchast u vizvolnij vijni ukrayinskogo narodu osoblivo v period koli vijsko Bogdana Hmelnickogo pidijshlo pid Lviv 1662 zaznacheno sho cherez postij vijskovogo obozu v Shirci pid chas polsko shvedskoyi vijni zhiteli jogo zovsim rozoreni bilshist laniv ne zasivayutsya U skladi imperiyi Gabsburgiv Shirec na pochatku HH st 1772 pislya pershogo podilu Polshi misto vvijshlo do skladu volodin Gabsburgiv togo chasu nalezhalo rodini Potockih Stanom na 1808 u koloniyi Rozenberg meshkali 54 protestanti XIX st u Shirci diyali kamenyarnya ta fabrika gipsu 1873 cherez Shirec prokladeno zaliznicyu Ercgercoga Albrehta yaka z yednala mista Lviv i Strij 1888 u Shirci stvorili pershu v Galichini filiyu Ruskogo pedagogichnogo tovaristva zgodom t vo Ridna shkola 3 bereznya 1918 v misti vidbulos svyato derzhavnosti ta miru viche na pidtrimku dij uryadu Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki v yakomu vzyali uchast blizko 10 000 osib Zahidnoukrayinska Narodna Respublika 1 listopada 1918 v misti ta poviti Shirec bulo vstanovleno vladu ZUNR Togo dnya shireckij vijskovij komisar ZUNR Vasil Tibinka zvituvav sho 200 ukrayinskih voyakiv perebrali vladu v misti 30 strilciv pid komanduvannyam horunzhogo Mikoli Opoki skerovani do Lvova Shirec stav centrom sformovanoyi v listopadi grupi Pivden II abo yak she yiyi nazivayut grupa Shirec Do kincya grudnya yiyi komandantom buv Konstyantin Slyusarchuk A sama grupa rozmishuvalasya na stanovishah bilya Lyubenya Velikogo Z sichnya tut vzhe roztashovuvavsya odin z prifrontovih shtabiv 7 yi Strijskoyi brigadi piznishe Lvivskoyi na choli z otamanom Alfredom Bizancom 17 travnya 1919 misto bulo zahoplene polskimi vijskami pislya udaru grup polkovnika V Sikorskogo ta generala V Yendzheyevskogo na poziciyi 7 yi Lvivskoyi brigadi UGA II Rich Pospolita 27 bereznya 1934 r Shirec otrimav status mista Todi v nomu prozhivalo priblizno 1500 osib Virsh na poshanu zamorduvanih NKVS 26 meshkanciv Shircya ta dovkolishnih sil Lani Horosno Piski Gumenec Krasiv Dobryani Serdicya Druga svitova vijna Vazhkih vtrat zaznav Shirec pid chas Drugoyi svitovoyi vijni V nich proti 27 chervnya 1941 naperedodni vstupu gitlerivskih vijsk pid gurkit traktora NKVD zamorduvalo 26 meshkanciv Shircya ta dovkolishnih sil Lani Horosno Piski Gumenec Krasiv Dobryani Serdicya 7 lipnya 1941 znajdeni tila buli perepohovani gromadskistyu na Gorishnomu kladovishi Shircya Pid chas nimeckoyi okupaciyi majzhe vse yevrejske naselennya Shircya vivezene do taboru smerti v Belzhcyu i tam znishene Pislya vijni Za radyanskih chasiv Shirec deyakij chas 1939 1941 z 1944 do pochatku 1960 h rr buv rajonnim centrom zgodom teritoriyu Shireckogo rajonu priyednali do Pustomitivskogo Oskilki selishe roztashovane vidnosno blizko do Lvova vono vvazhayetsya perspektivnim i tut aktivno rozbudovuyut privatnij sektor NaselennyaU 1880 roci v Shirci meshkalo 1754 osobi 1385 yevreyiv 103 nimci 183 polyaki ta 112 ukrayinciv 1900 roku bulo 1730 meshkanciv 1324 yevreyi 166 greko katolikiv 138 rimo katolikiv ta 102 osobi inshih virospovidan 1910 roku 1614 meshkanciv 1264 yevreyi 165 ukrayinciv 113 polyakiv 62 nimci U 2001 roci bulo 5496 meshkanciv Sklad naselennya v selishi za ridnimi movami u 2001 roci buv takim Mova Chislo os Vidsotokukrayinska 5 394 98 14polska 56 1 02rosijska 35 0 64moldovska 5 0 09biloruska 4 0 07virmenska 1 0 02inshi movi 1 0 02EkonomikaVirobnictvo budivelnih materialiv gipsovij zavod V smt Shirec ye odna ZOSh ta Licej imeni Geroya Ukrayini Bogdana Ilkiva Pam yatki arhitekturiShirec vidomij viznachnimi arhitekturnimi pam yatkami Oboronnij kostel svyatogo Stanislava 1556 Vnesenij do reyestru pam yatok arhitekturi za ohoronnim nomerom 462 1 2 Troyicka cerkva XVI st z dzviniceyu XVIII st i murami UGKC Vnesena do reyestru pam yatok arhitekturi za ohoronnim nomerom 463 1 2 Oboronna cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici XVI st z murami ta oboronnoyu vezheyu formalno nalezhit do gromadi s Piski ale roztashovana poblizu centru Shircya PCU Vnesena do reyestru pam yatok arhitekturi za ohoronnim nomerom 479 1 2 Nalezhit do Pustomitivskogo dekanatu Lvivskoyi yeparhiyi PCU Cerkva Presvyatoyi Trijci Dzvinicya cerkvi Presvyatoyi Trijci Budinok kolishnoyi vijskovoyi chastini Pam yatnik na chest skasuvannya panshini Kostel sv Stanislava Dzvinicya kostelu sv StanislavaMuzej pam yati zhertv stalinskih represijPersonaliyiUrodzhenci Gavrish Olga Galina Ivanivna 1950 ukrayinska operna spivachka Ilkiv Bogdan Ivanovich Geroj Ukrayini zaginuv pri zahisti Majdanu lyutij 2014 Konchevich Taras Grigorovich 1979 2015 kapitan medichnoyi sluzhbi Ministerstva vnutrishnih sprav Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni 2014 2017 Kurilas Osip Petrovich ukrayinskij malyar Macejko Grigorij bojovik OUN vikonavec zamahu proti Bronislava Perackogo 1934 diyach nimeckogo social demokratichnogo ruhu yevrejskogo pohodzhennya borec proti nacizmu yudejskij religijnij filosof Stanislav Machek polskij general uchasnik Pershoyi ta Drugoyi svitovih voyen ukrayinsko polskoyi vijni 1918 1919 Senkovich Fedir ukrayinskij malyar 1 yi tretini 17 st Skochilyas Miroslav Fedorovich 1935 1999 ukrayinskij telezhurnalist 1897 1981 chlen Amerikanskogo institutu arhitektoriv prezident spilki arhitektoriv Nyu Jorka Pov yazani zi Shircem Naumenko Kim Yelisejovich 1930 ukrayinskij istorik navchavsya u Shirci Tomash Piravskij posidach proborstva u misti lvivskij yepiskop sufragan Yuc Bogdan Volodimirovich starshij serzhant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Honigsman Yakiv Samijlovich ukrayinskij ekonomist yevrejskogo pohodzhennya doktor ekonomichnih nauk doslidnik istoriyi Shidnoyi Galichini ta yevrejskoyi spilnoti u Zahidnij Ukrayini Mochurad Mihajlo Andrijovich diyach OUN nadrajonnij referent propagandi OUN Gorodochchini Pohovani Klim Oleg Ivanovich soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni advokat Zaginuv pid goroyu Karachun vid krovovtrati vnaslidok popadannya oskolku artilerijskoyi mini Starosti Div Kategoriya Shirecki starostiSvitliniPam yatnik Shevchenku U seredmisti Shircya Zrazok tipovo shireckoyi arhitekturi zhitlovij dim 1930 ti roki Div takozhNimecki koloniyi Lvivskogo povituPrimitkihttp db ukrcensus gov ua PXWEB2007 ukr publ new1 2022 zb Shuselnist pdf Oleshko O Petrishin G Poyava i gospodarska diyalnist nimeckih poselenciv na Galichini ta arhitekturna specifika nimeckih kolonij Lviv Rodovid Tarnovskih 19 zhovtnya 2013 u Wayback Machine pol Szczerzec S 852 Zrodla dziejowe Tom XVIII Polska XVI wieku pod wzgledem geograficzno statystycznym Cz I Ziemie ruskie Rus Czerwona s 153 Warszawa Sklad glowny u Gerberta I Wolfa 1902 252 s Henryk Gmiterek Sobieski Sebastian h Janina ok 1552 1615 Polski Slownik Biograficzny Warszawa Krakow 2000 Polska Akademia Nauk PAU Tom XXXIX 4 zeszyt 163 S 509 pol Lvivskij litopis i Ostrozkij litopisec K 1970 S 119 Monolatij I uporyadkuvannya peredmova Nimecki koloniyi Galichini u tablicyah Dovidnik Kolomiya 2000 S 16 tabl 1 Litvin M Naumenko K Istoriya ZUNR S 23 Litvin M Naumenko K Istoriya ZUNR S 37 Litvin M Naumenko K Istoriya ZUNR S 185 Rozporzadzenie Ministra Spraw Wewnetrznych z dnia 27 marca 1934 r o podniesieniu niektorych miasteczek w wojewodztwie lwowskiem do rzedu miast objetych ustawa gminna z 1889 r 17 veresnya 2017 u Wayback Machine pol Arhiv originalu za 26 chervnya 2014 Procitovano 2 travnya 2014 Hieronim E Wyczawski Pirawski Piravius Tomasz ok 1568 1625 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk Lodz Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1981 Tom XXVI Zeszyt 11 S 538 pol DzherelaYu Z Danilyuk D Ya Vortman Shirec 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 686 ISBN 978 966 00 1359 9 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Litvin M Naumenko K Istoriya ZUNR Lviv Institut ukrayinoznavstva NAN Ukrayini vidavnicha firma Olir 1995 368 s il ISBN 5 7707 7867 9 Shtcherzetz Shtetl Finder 1980 P 91 angl Szczerzec Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1890 T XI S 851 pol S 851 pol Szczerzec Encyclopedia of Jewish Life 2001 P 1276 angl PosilannyaOblikova kartka na portali VRU nedostupne posilannya z travnya 2019 Zamki ta hrami Ukrayini 2 lyutogo 2020 u Wayback Machine Mistechko Shirec sajt selisha 24 listopada 2020 u Wayback Machine Shchirets Ukraine angl Plan poselennya Rozenberg 1939 nedostupne posilannya z travnya 2019 nim