Ша́цький націона́льний приро́дний парк — національний парк в Україні. Розташований у Шацькому районі Волинської області.
На березі озера Світязь | |
51°31′01″ пн. ш. 23°49′12″ сх. д. / 51.517000000027778128° пн. ш. 23.82000000002777895° сх. д.Координати: 51°31′01″ пн. ш. 23°49′12″ сх. д. / 51.517000000027778128° пн. ш. 23.82000000002777895° сх. д. | |
Країна | ![]() |
---|---|
Розташування | Волинська область |
Найближче місто | Шацьк |
Площа | 32 515 га |
Засновано | 28 грудня 1983 р. |
Оператор | (Державний комітет лісового господарства України) |
Вебсторінка | shpark.com.ua |
![]() ![]() Шацький національний природний парк (Волинська область) | |
Створений 28 грудня 1983 року для охорони рідкісних природних комплексів у районі Шацьких озер.
Основні дані
Загальна площа парку — 48 977 га, з них у власності парку перебуває 18 810 га.
Зонування: заповідна зона — 5144,9 га, зона регульованої рекреації — 12 971,1 га, зона стаціонарної рекреації — 978 га, господарська зона — 29 883 га.
Флора: загальна кількість видів рослин, що ростуть на території парку — 789, з них 32 занесені до Червоної книги України.
Фауна: на території парку живуть 33 види, занесених до Червоної книги України.
Історія
Шацький національний природний парк було створено постановою Ради Міністрів УРСР від 28 грудня 1983 року № 533, на площі 32515,0 га. Згідно з розпорядженням Ради Міністрів УРСР від 31 березня 1986 р. № 159-р, у постійне користування парку було надано 6761,8 га, а відповідно до указу Президента України від 16 серпня 1999 року № 992 площу парку було розширено і на сьогодні вона становить 48977,0 га, з них 20856,0 га земель перебуває у його постійному користуванні.
Парк було створено на базі державних ландшафтних заказників:«Озеро Кримне» , «Озеро Пісочне», «Озеро Пулемецьке», «Озеро Світязь» (Шацькі озера), які були оголошені заказниками у 1974 році, а також зоологічної пам'ятки природи «Озеро Климівське», гідрологічних пам'яток природи «Болото Луки», «Болото Мелеване», «Болото Піддовге-Підкругле», що були оголошені пам'ятками у 1975 році.
За нашого часу до території парку входять ботанічний заказник загальнодержавного значення «Втенський» (130,0 га), лісові заказники місцевого значення «Ростанський» (14,6 га) та «Ялинник» (83,0 га), іхтіологічний заказник «Соминець» (46,0 га) та 4 ботанічні пам'ятки природи місцевого значення.
Згідно з функціональним зонуванням, територія парку розподілена на заповідну зону площею 5145,0 га, зону регульованої рекреації — 12971,0 га, зону стаціонарної рекреації — 978,0 га та господарську зону площею 29883,0 га.
Парк створено з метою збереження, відтворення та раціонального використання унікальних природних комплексів Шацького поозер'я, посилення охорони водно-болотних угідь міжнародного значення, сприяння розвитку міжнародної співпраці у галузі збереження біологічного та ландшафтного різноманіття.
В установі працюють 126 осіб, з них у науковому підрозділі — 7, у службі охорони — 65 осіб.
У листопаді 2022 року директорку Шацького національного парку Марію Христецьку відсторонили від посади й призначили нічний домашній арешт – її підозрюють у вчиненні злочинів у складі організованої групи, яка привласнила з бюджету понад 700 тисяч гривень.
Територія
Територія парку розташована на заході одного з найбільших болотно-озерно-лісових комплексів в Європі — регіону Полісся, який розташований на півночі України, півдні Білорусі та частково у Польщі.
За схемою фізико-географічного районування територія парку відноситься до області Волинського Полісся Поліської провінції Зони мішаних лісів південного заходу Східно-Європейської рівнини. Тут проходить Головний європейський вододіл, який розділяє басейни річок Прип'яті й Західного Бугу.
Територія парку включає здебільшого типові для Західного Полісся екосистеми: озерні, лісові, болотні та лучні. Чорницево-зеленомошні соснові ліси є тут найхарактернішим типом лісів. Луки та водні екосистеми трапляються переважно поблизу рік та озер.
Визначальною особливістю цієї території є зосередження на ній великої кількості озер, різних за своїми характеристиками та походженням, що утворюють одну з найбільших озерних систем Європи. В пониззях між озерами розкинулись евтрофні та мезотрофні осокові болота. Тут представлені також рідкісні для Полісся оліготрофні болота.
Поверхня Шацького природного парку пласка, рівнинна, з незначним ухилом на північ і абсолютними висотами в межах 160—180 м над рівнем моря. Оскільки ця територія міститься у межах крайової зони Дніпровського льодовика, тут трапляються як флювіогляціальні, так і власне льодовикові моренні відклади. Для південно-східної частини парку характерні водно-льодовикові форми рельєфу — флювіогляціальні піщані ози, які трапляються також в околицях с. Світязь. Підвищення чергуються із заболоченими зниженнями. Найхарактернішою геоморфологічною особливістю парку є поширення озерних котловин.
Території природно-заповідного фонду у складі НПП «Шацький»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV4TDFOb1lYUnphM2xmVG1GMGFXOXVZV3hmVG1GMGRYSmhiRjlRWVhKckxtcHdaeTh5TWpCd2VDMVRhR0YwYzJ0NVgwNWhkR2x2Ym1Gc1gwNWhkSFZ5WVd4ZlVHRnlheTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Нерідко, оголошенню національного парку або заповідника передує створення одного або кількох об'єктів природно-заповідного фонду місцевого значення. В результаті, великий НПП фактично поглинає раніше створені ПЗФ. Проте їхній статус зазвичай зберігають.
До складу території Шацького національного природного парку входять такі об'єкти ПЗФ України:
- Ботанічний заказник загальнодержавного значення «Втенський»
- Лісовий заказник місцевого значення «Ростанський»
- Лісовий заказник місцевого значення «Ялинник»
- Іхтіологічний заказник місцевого значення «Соминець»
- Ботанічна пам'ятка природи місцевого значення «Дуб велетень-1»
- Ботанічна пам'ятка природи місцевого значення «Дуб велетень-2»
- Ботанічна пам'ятка природи місцевого значення «Сосна і дуб-1»
- Ботанічна пам'ятка природи місцевого значення «Сосна і дуб-2»
Ґрунти
Мозаїчність рельєфу території Шацького парку зумовила і значне різноманіття її ґрунтового покриву. Тут переважають дерново-підзолисті ґрунти, що сформувалися на давньоалювіальних та флювіогляціальних відкладах. Високе залягання ґрунтових вод сприяє формуванню глейових різновидів цих ґрунтів. Обмежено поширені дерново-карбонатні ґрунти на кальцитових глинах та суглинках, що мають лужну реакцію, значний вміст карбонатів та гумусу. Під трав'янистою рослинністю сформувалися дерново-глейові та лучні ґрунти на алювіальних відкладах. Значну частину території займають торф'яні ґрунти, що утворилися в пониженнях внаслідок надмірного зволоження.
Клімат
Клімат тут помірно континентальний, вологий, з м'якою зимою, нестійкими морозами, значними опадами, не спекотним літом. Зима з частими відлигами, невеликою кількістю опадів. Переважають західні вітри, що пом'якшують температурний режим території. В цілому клімат парку сприятливий для розвитку різноманітних видів рекреації.
Особливості геолого-геоморфологічної будови та кліматичних умов, наявність численних озер вплинули на характер рослинності парку. Сучасний його рослинний покрив відзначається мозаїчністю та різноманітністю: ліси займають 27472,8 га (56,1 % території парку), болота — 1344,3 га (2,7 %), водойми (озера, ставки, канали) — 6932,5 га (14,1 %). Решта площі зайнята під сільськогосподарськими угіддями, населеними пунктами, садибами, дорогами тощо.
Екосистеми
На території парку представлені як природні, так і трансформовані людською діяльністю екосистеми. Тут представлені природні ліси та різновікові лісові насадження, незаймані болота та меліоровані торфовища з системою канав, луки та сільськогосподарські угіддя. Більшість боліт є меліорованими.
Озера
Усього в сучасних межах парку є 23 озера Шацької групи озер загальною площею 6338,9 га. Вони є характерними представниками поліських озер, розміщених у пониженнях, які утворились внаслідок вимивання розчинних гірських порід, осідання земної поверхні при виносі дрібних фракцій з пористих нерозчинних порід та з опусканням і підняттям окремих тектонічних блоків.
За розмірами більшість озер невеликі, лише 5 з них мають площу водного дзеркала, яка перевищує 200 га, а озеро Світязь є найбільшим і найглибшим озером природного походження в Україні. Його площа становить 2622,0 га, довжина 9225 м, ширина 4000 м, максимальна глибина — 58,4 м, середня глибина — 6,9 м. Другим за величиною є озеро Пулемецьке (1568 га), далі ідуть озеро Луки (673,2 га), Люцимир (430,0 га, Острів'янське (255,0 га), Пісочне (187,0 га). Найменшим є озеро Навраття, площа якого становить 1,9 га, довжина 175 м, ширина 150 м, максимальна глибина — 2,0 м, середня глибина 1,0 м.
Рівень води в озерах нижчий, ніж у річці Прип'ять. Озера відділяються від неї невисоким водорозділом і належать уже до водозбору Західного Бугу, а не Дніпра, тобто до басейну Балтійського моря. Вода в озерах прісна і належить до типу гідрокарбонатно-кальцієвих, насичена розчиненим киснем, має нейтральну та слабколужну реакцію, чиста і придатна для пиття.
За генезисом більшість озер мають флювіогляціальне походження. Найбільші ж озера (Світязь, Пулемецьке, Пісочне) пов'язують із процесами карстоутворення. Рівень води в озерах карстового типу в цілому стійкий, бо їх живлять не тільки атмосферні опади і ґрунтові води, а й води нижніх крейдяних горизонтів. Частина водойм розташована серед заболочених масивів і поповнюється лише за рахунок атмосферних опадів та ґрунтових вод. Заплава Прип'яті у межах парку має ширину до 1,5 км, дві її надзаплавні тераси поступово переходять в озерну рівнину Західного Бугу.
Ліси
Ліси поширені на території парку порівняно рівномірно, але суцільні великі масиви їх зосереджені в його східній частині. Тут переважають соснові ліси, для яких характерний середньовіковий деревостан, досить високий і добре зімкнений. Найпоширенішими є сосняки-чорничники. Їх охоче відвідують як місцеве населення, так і відвідувачі парку в сезон збору ягід. Дещо менші площі зайняті сосновими лісами, зеленомоховими та вересовими. Вершини піщаних гряд вкриті сосняками лишайниковими. Досить значною у лісовому покриві є роль вільшаників, невеликі ділянки яких трапляються по всій території парку. Вони розташовані по периферії боліт та в пониженнях на торф'янисто-глейових ґрунтах. Переважають вільшаники кропивові, часто трапляються гравілатові та осокові. Березові ліси трапляються на місці корінних соснових лісів. З них особливо привабливими для відпочинку є березняки орлякові та злакові. Їхні світлі деревостани, грибні місця приваблюють відвідувачів парку. Ділянки з багатшими ґрунтами зайняті дубово-сосновими та грабово-дубовими лісами, проте вони займають незначні площі.
Болота
На території парку є багато боліт. Вони різноманітні за потужністю торф'яних шарів і типом рослинного покриву. Найпоширеніші низинні (евтрофні) болота, серед яких переважають трав'яні. Вони сформувалися переважно в заплаві Прип'яті і частково — Західного Бугу. В міжозерних котловинах зосереджені як евтрофні, переважно осоково-гіпнові, так і мезотрофні болота, зрідка трапляються оліготрофні болота. Найбільшими із болотних масивів є болота Вунич (322,0 га), Кругле-Довге (260,3 га), Став (220,0 га), Рипицьке (110,0 га).
Луки
Своєрідності території парку надають і луки, основні масиви яких прилягають до східної частини заплави Прип'яті. Невеликими ділянками з'являються вони і серед лісових масивів та на підвищених ділянках навколо боліт.
Флора
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkzTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRSaVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWpnbFJEQWxRa01sUkRFbE9EUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREVsT0VZdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1ZCTVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UmlWRU1TVTROeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtNbFJERWxPRFFsUkRBbFFrVWxSREFsUWtRbFJERWxPVFlsUkRFbE9FWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Велика кількість озер, каналів та інших водойм зумовила значний розвиток прибережно-водної рослинності. Прибережна смуга зайнята переважно очеретом, а глибше, із збільшенням товщі води — кугою озерною. На великих глибинах розрослись угруповання жабурника, рдесників, водопериці тощо. Угруповання водних рослин відіграють велику роль у підтриманні функціонування озерних екосистем. Так, прибережні ценози створюють умови для нересту риби. Прибережні зарості озер є також місцем гніздування багатьох видів птахів.
Великого природоохоронного значення Шацькому парку надає наявність рідкісних рослинних угруповань, занесених до Зеленої книги України, яких тут нараховується 14. До них належать такі лісові угруповання: групи асоціацій соснових лісів зеленомохових та чорницевих, соснових лісів ялівцевих (з ялівцем звичайним), дубово-соснових лісів ліщинових. Серед болотної рослинності рідкісними є формації шейхцерієво-сфагнова та осоково-шейхцерієво-сфагнова, осоки Девелла, меч-трави болотної, а серед водної рослинності — формації альдрованди пухирчастої, латаття білого, латаття сніжно-білого, глечиків жовтих, , рдесника червонуватого, рдесника туполистого, куширу підводного.
Флора парку налічує 795 видів вищих судинних рослин, серед яких найбільшими за кількістю видів є родини складноцвітих, злакових та осокових. Тут відмічено зростання 265 видів діатомових водоростей, 119 видів мохоподібних та 75 видів їстівних грибів. Загалом тут представлено близько 40 % флори всього Українського Полісся або 70 % флори Західного Полісся. До Червоної книги України занесено 28 видів флори судинних парку: береза низька, зозулині черевички справжні, булатка червона, гніздівка звичайна, жировик Льозеля, любка дволиста, журавлина дрібноплода, росички англійська та середня, товстянка звичайна тощо.
На території Шацького НПП встановлено 119 видів мохоподібних: 10 видів печіночників і 109 — мохів, в тому числі 15 сфагнових (Вірченко, 2014). Тут зберігаються бріофіти низинних і сфагнових боліт, хвойних (зокрема, ялинових), мішаних та листяних лісів. У парку знайдено ряд рідкісних реліктових болотних мохів, з них і , скорпідій скорпіоноподібний та меезія тригранна занесені до Червоної книги України, а один вид, , — до . У майбутньому список мохоподібних, відомих для цього парку, може бути збільшеним за рахунок детальних бріофлористичних досліджень, а також критичного вивчення гербарних матеріалів, зібраних на цій території попередніми дослідниками.
Фауна
Фауна парку загалом включає три фауністичні комплекси: лісовий, водно-болотний та синантропний. У кількісному відношенні домінують представники перших двох комплексів.
Тваринний світ парку представлений типовими поліськими видами: тут трапляється лось, сарна європейська, кабан дикий, заєць сірий, вивірка звичайна. Із хижих ссавців звичайними на території парку є лісова куниця, горностай, ласка, лісовий тхір, лисиця, рідкісними — куниця кам'яна, борсук європейський, видра річкова, єнот уссурійський та вовк. На початку створення парку, нечисленними або навіть рідкісними були представники рукокрилих: водяна нічниця, вухань, , вечірниця дозірна, . Однак, станом на 2023 рік, на території Шацького національного природного парку вже мешкало 15 видів кажанів з близько 28 відомих видів, які зустрічаються в Україні. Своєрідною і різноманітною є орнітофауна парку. Її орнітокомплекси (лісові, прибережні, пасовищ, заболочених лук, сільгоспугідь) найбільш повно характеризують і відображають весь склад орнітофауни Волинського Полісся. Із плазунів у значній кількості є ящірки, вуж звичайний, черепаха болотяна, рідко можна побачити гадюку, мідянку та веретінницю ламку. Із земноводних звичайними є тритон звичайний, ропухи, жаби, із риб — лящ, щука, окунь, плітка, плоскирка, карась, зрідка трапляються сом, минь тощо. В озерах парку водиться такий цінний вид риб, як вугор річковий.
Фауна хребетних налічує 333 види: 29 видів риб, 12 — земноводних, 7 — плазунів, 241 вид птахів, 44 види ссавців. Із безхребетних тут зареєстровано мешкання 31 виду молюсків, 71 вид ракоподібних, 244 — павукоподібних, 110 — комах. Із них 9 видів занесені до Європейського червоного списку, 33 види — до Червоної книги України, 154 види — до Додатку 2 Бернської конвенції.
Із «червонокнижних» на території парку охороняються ропуха очеретяна, мідянка, лелека чорний, лебідь малий, жовта чапля, пугач, шуліка рудий, гага звичайна, дятел білоспинний, корольок червоноголовий, кутора мала, горностай тощо.
Надзвичайно велике значення має територія парку для збереження багатьох видів птахів. Західне Полісся є важливим регіоном для збереження глобально зникаючого виду птахів — очеретянки прудкої, важливим середовищем існування таких видів, як глухар, коловодник ставковий, журавель сірий, які в Європі перебувають під загрозою зникнення. Цей регіон є дуже важливим місцем відпочинку птахів під час їх міграцій. Більшість із зазначеного числа видів птахів у парку є мігруючими і зупиняються у цьому озерному районі для відпочинку. Тут перетинаються два шляхи міграцій: північно-південний Біломоро-Балтійсько-Середземноморський та Поліський широтний. Загалом під час весняних та осінніх міграцій в цьому районі зупиняються понад 10 тис. особин птахів. Найбільше під час міграцій тут збирається качок та гусей (особливо гуски сірої), численними є також мартин звичайний, лиска, норець великий, чайка, травник, грицик великий тощо. Велике різноманіття водно-болотних та хижих птахів, серед яких багато рідкісних видів, спостерігається тут уже впродовж багатьох років. З огляду на це найцінніші водні акваторії та заболочені землі загальною площею 32850 га з 1995 р. увійшли до Рамсарського переліку у складі водно-болотного угіддя міжнародного значення «Шацькі озера».
У 1999—2003 рр. у межах Шацького національного природного парку реалізовано проекти з ренатуралізації боліт навкруги озер Кримно, Пулемецьке, Острів'янське та Люцимер. У результаті стабілізувався рівень води в озерах та обводненість прилеглих до озер боліт, відновлюється рослинний покрив боліт, спостерігається збільшення чисельності видів водно-болотних птахів. Подібні проекти з такими позитивними результатами будуть реалізовуватися і в інших місцях парку. Ця робота має не тільки значний ефект для збереження біорізноманіття, а й також сприяє розвиткові наукових досліджень та екологічній освіті. Обмін досвідом та еколого-освітні заходи належать до важливих видів діяльності Шацького національного природного парку. Тут є 4 науково-дослідні стаціонари українських університетів.
Рекреаційний потенціал
Поєднання численних озер з лісовими масивами, своєрідний поліський колорит, різноманіття рослинних угруповань та висока їхня естетична цінність, добре розвинена транспортна мережа сприяли розвитку рекреації в цьому мальовничому куточку Західного Полісся. У парку функціонують чотири зони відпочинку: «Гряда», «Світязь», урочище «Гушове» та «Пісочне». На берегах озер розміщений пансіонат «Шацькі озера» (600 місць), база відпочинку «Світязь-Центр» (100 місць) та велика кількість інших баз відпочинку, спортивні та дитячі табори й низка малих наметових містечок. В останні роки у парку проводиться Міжнародний пісенний фестиваль «На хвилях Світязя».
Відвідувачі можуть ознайомитися з природою парку, відвідавши еколого-пізнавальні маршрути «Лісова пісня», протяжністю 5,6 км, що пролягає сосновими лісами між озерами Пісочне, Перемут і «Світязянка», протяжністю 5,2 км, що проходить поблизу о. Світязь.
Промоція
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkzTHpJd01EWXVYeVZFTUNWQk9DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTROaVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJERWxPRFlsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrUWxSREVsT0VJbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSkVKVVF4SlRoQ0pVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRUzVxY0djdk1qQXdjSGd0TWpBd05pNWZKVVF3SlVFNEpVUXdKVUl3SlVReEpUZzJKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTROaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UWlWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFrWWxSREVsT0RBbFJEQWxRamdsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRBbFFrUWxSREVsT0VJbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
14 липня 2006 року Українське державне підприємство поштового зв'язку «Укрпошта» ввело в обіг художній поштовий блок серії «Заповідники та природні парки України» «Шацький національний природний парк» (№ 56) з п'яти марок:
- «Сорокопуд сірий Lanius excubitor» (№ 738);
- «Вугор річковий європейський Anguilla anguilla» (№ 739);
- «Ропуха очеретяна Bufo calamita» (№ 740);
- «Горностай Mustela erminea» (№ 741);
- «Рись звичайна Lynx lynx» (№ 742).
Дизайн блока і штемпеля — Геннадій Кузнєцов.
Галерея
Шацький національний природний парк | |||||||||||
![]() | ![]() | ||||||||||
Озеро Люцимер | Озеро Пісочне | Озеро Пулемецьке | Світанок на озері Світязь |
Великі панорами парку
Див. також
Література
- Біопродуктивність лісів Шацького національного природного парку: статика та динаміка [Текст]: монографія / П. І. Лакида, Г. А. Сахарук. — Корсунь-Шевченківський: Гаврищенко В. М. [вид.], 2013. — 149 с. : рис., табл. — Бібліогр.: с. 108—123. — 300 прим. —
- Вірченко В. М. Мохоподібні природно-заповідних територій Українського Полісся. — Київ: ТОВ "НВП «Інтерсервіс», 2014. — 224 с.
- Шацький національний природний парк: фотоальбом / [світлини: В. В. Андреєва та ін. ; уклад.: Ф. В. Зузун та ін. ; ред. І. П. Палиця] ; Східноєвроп. нац. ун-т ім. Лесі Українки. — Луцьк: Східноєвроп. нац. ун-т ім. Лесі Українки, 2013. — 399 с. : кольор. фот., табл.
Ресурси Інтернету
- Шацький національний природний парк — офіційний сайт shpark.com.ua [ 5 грудня 2021 у Wayback Machine.]
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Шацький національний природний парк
- Шацький національний природний парк на сайті ukrainainkognita.org.ua [ 6 червня 2010 у Wayback Machine.]
Виноски
- Директорку Шацького нацпарку відсторонили від роботи. Конкурент (укр.). Процитовано 4 лютого 2023.
- Заробляла на «мертвих душах»: директорку Шацького нацпарку підозрюють у шахрайстві. Конкурент (укр.). Процитовано 4 лютого 2023.
- У Шацькому нацпарку мешкають 15 видів червонокнижних кажанів (фото). 27.08.2023, 14:42
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sha ckij naciona lnij priro dnij park nacionalnij park v Ukrayini Roztashovanij u Shackomu rajoni Volinskoyi oblasti Shackij nacionalnij prirodnij parkNa berezi ozera SvityazNa berezi ozera Svityaz51 31 01 pn sh 23 49 12 sh d 51 517000000027778128 pn sh 23 82000000002777895 sh d 51 517000000027778128 23 82000000002777895 Koordinati 51 31 01 pn sh 23 49 12 sh d 51 517000000027778128 pn sh 23 82000000002777895 sh d 51 517000000027778128 23 82000000002777895Krayina UkrayinaRoztashuvannya Ukrayina Volinska oblastNajblizhche misto ShackPlosha 32 515 gaZasnovano 28 grudnya 1983 r Operator Derzhavnij komitet lisovogo gospodarstva UkrayiniVebstorinka shpark com uaShackij nacionalnij prirodnij park Volinska oblast Shackij nacionalnij prirodnij park u Vikishovishi Stvorenij 28 grudnya 1983 roku dlya ohoroni ridkisnih prirodnih kompleksiv u rajoni Shackih ozer Osnovni daniZagalna plosha parku 48 977 ga z nih u vlasnosti parku perebuvaye 18 810 ga Zonuvannya zapovidna zona 5144 9 ga zona regulovanoyi rekreaciyi 12 971 1 ga zona stacionarnoyi rekreaciyi 978 ga gospodarska zona 29 883 ga Flora zagalna kilkist vidiv roslin sho rostut na teritoriyi parku 789 z nih 32 zaneseni do Chervonoyi knigi Ukrayini Fauna na teritoriyi parku zhivut 33 vidi zanesenih do Chervonoyi knigi Ukrayini IstoriyaShackij nacionalnij prirodnij park bulo stvoreno postanovoyu Radi Ministriv URSR vid 28 grudnya 1983 roku 533 na ploshi 32515 0 ga Zgidno z rozporyadzhennyam Radi Ministriv URSR vid 31 bereznya 1986 r 159 r u postijne koristuvannya parku bulo nadano 6761 8 ga a vidpovidno do ukazu Prezidenta Ukrayini vid 16 serpnya 1999 roku 992 ploshu parku bulo rozshireno i na sogodni vona stanovit 48977 0 ga z nih 20856 0 ga zemel perebuvaye u jogo postijnomu koristuvanni Park bulo stvoreno na bazi derzhavnih landshaftnih zakaznikiv Ozero Krimne Ozero Pisochne Ozero Pulemecke Ozero Svityaz Shacki ozera yaki buli ogolosheni zakaznikami u 1974 roci a takozh zoologichnoyi pam yatki prirodi Ozero Klimivske gidrologichnih pam yatok prirodi Boloto Luki Boloto Melevane Boloto Piddovge Pidkrugle sho buli ogolosheni pam yatkami u 1975 roci Za nashogo chasu do teritoriyi parku vhodyat botanichnij zakaznik zagalnoderzhavnogo znachennya Vtenskij 130 0 ga lisovi zakazniki miscevogo znachennya Rostanskij 14 6 ga ta Yalinnik 83 0 ga ihtiologichnij zakaznik Sominec 46 0 ga ta 4 botanichni pam yatki prirodi miscevogo znachennya Zgidno z funkcionalnim zonuvannyam teritoriya parku rozpodilena na zapovidnu zonu plosheyu 5145 0 ga zonu regulovanoyi rekreaciyi 12971 0 ga zonu stacionarnoyi rekreaciyi 978 0 ga ta gospodarsku zonu plosheyu 29883 0 ga Park stvoreno z metoyu zberezhennya vidtvorennya ta racionalnogo vikoristannya unikalnih prirodnih kompleksiv Shackogo poozer ya posilennya ohoroni vodno bolotnih ugid mizhnarodnogo znachennya spriyannya rozvitku mizhnarodnoyi spivpraci u galuzi zberezhennya biologichnogo ta landshaftnogo riznomanittya V ustanovi pracyuyut 126 osib z nih u naukovomu pidrozdili 7 u sluzhbi ohoroni 65 osib U listopadi 2022 roku direktorku Shackogo nacionalnogo parku Mariyu Hristecku vidstoronili vid posadi j priznachili nichnij domashnij aresht yiyi pidozryuyut u vchinenni zlochiniv u skladi organizovanoyi grupi yaka privlasnila z byudzhetu ponad 700 tisyach griven TeritoriyaTeritoriya parku roztashovana na zahodi odnogo z najbilshih bolotno ozerno lisovih kompleksiv v Yevropi regionu Polissya yakij roztashovanij na pivnochi Ukrayini pivdni Bilorusi ta chastkovo u Polshi Za shemoyu fiziko geografichnogo rajonuvannya teritoriya parku vidnositsya do oblasti Volinskogo Polissya Poliskoyi provinciyi Zoni mishanih lisiv pivdennogo zahodu Shidno Yevropejskoyi rivnini Tut prohodit Golovnij yevropejskij vododil yakij rozdilyaye basejni richok Prip yati j Zahidnogo Bugu Teritoriya parku vklyuchaye zdebilshogo tipovi dlya Zahidnogo Polissya ekosistemi ozerni lisovi bolotni ta luchni Chornicevo zelenomoshni sosnovi lisi ye tut najharakternishim tipom lisiv Luki ta vodni ekosistemi traplyayutsya perevazhno poblizu rik ta ozer Viznachalnoyu osoblivistyu ciyeyi teritoriyi ye zoseredzhennya na nij velikoyi kilkosti ozer riznih za svoyimi harakteristikami ta pohodzhennyam sho utvoryuyut odnu z najbilshih ozernih sistem Yevropi V ponizzyah mizh ozerami rozkinulis evtrofni ta mezotrofni osokovi bolota Tut predstavleni takozh ridkisni dlya Polissya oligotrofni bolota Poverhnya Shackogo prirodnogo parku plaska rivninna z neznachnim uhilom na pivnich i absolyutnimi visotami v mezhah 160 180 m nad rivnem morya Oskilki cya teritoriya mistitsya u mezhah krajovoyi zoni Dniprovskogo lodovika tut traplyayutsya yak flyuvioglyacialni tak i vlasne lodovikovi morenni vidkladi Dlya pivdenno shidnoyi chastini parku harakterni vodno lodovikovi formi relyefu flyuvioglyacialni pishani ozi yaki traplyayutsya takozh v okolicyah s Svityaz Pidvishennya cherguyutsya iz zabolochenimi znizhennyami Najharakternishoyu geomorfologichnoyu osoblivistyu parku ye poshirennya ozernih kotlovin Teritoriyi prirodno zapovidnogo fondu u skladi NPP Shackij Logotip parku Neridko ogoloshennyu nacionalnogo parku abo zapovidnika pereduye stvorennya odnogo abo kilkoh ob yektiv prirodno zapovidnogo fondu miscevogo znachennya V rezultati velikij NPP faktichno poglinaye ranishe stvoreni PZF Prote yihnij status zazvichaj zberigayut Do skladu teritoriyi Shackogo nacionalnogo prirodnogo parku vhodyat taki ob yekti PZF Ukrayini Botanichnij zakaznik zagalnoderzhavnogo znachennya Vtenskij Lisovij zakaznik miscevogo znachennya Rostanskij Lisovij zakaznik miscevogo znachennya Yalinnik Ihtiologichnij zakaznik miscevogo znachennya Sominec Botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Dub veleten 1 Botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Dub veleten 2 Botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Sosna i dub 1 Botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Sosna i dub 2 GruntiMozayichnist relyefu teritoriyi Shackogo parku zumovila i znachne riznomanittya yiyi gruntovogo pokrivu Tut perevazhayut dernovo pidzolisti grunti sho sformuvalisya na davnoalyuvialnih ta flyuvioglyacialnih vidkladah Visoke zalyagannya gruntovih vod spriyaye formuvannyu glejovih riznovidiv cih gruntiv Obmezheno poshireni dernovo karbonatni grunti na kalcitovih glinah ta suglinkah sho mayut luzhnu reakciyu znachnij vmist karbonativ ta gumusu Pid trav yanistoyu roslinnistyu sformuvalisya dernovo glejovi ta luchni grunti na alyuvialnih vidkladah Znachnu chastinu teritoriyi zajmayut torf yani grunti sho utvorilisya v ponizhennyah vnaslidok nadmirnogo zvolozhennya KlimatKlimat tut pomirno kontinentalnij vologij z m yakoyu zimoyu nestijkimi morozami znachnimi opadami ne spekotnim litom Zima z chastimi vidligami nevelikoyu kilkistyu opadiv Perevazhayut zahidni vitri sho pom yakshuyut temperaturnij rezhim teritoriyi V cilomu klimat parku spriyatlivij dlya rozvitku riznomanitnih vidiv rekreaciyi Osoblivosti geologo geomorfologichnoyi budovi ta klimatichnih umov nayavnist chislennih ozer vplinuli na harakter roslinnosti parku Suchasnij jogo roslinnij pokriv vidznachayetsya mozayichnistyu ta riznomanitnistyu lisi zajmayut 27472 8 ga 56 1 teritoriyi parku bolota 1344 3 ga 2 7 vodojmi ozera stavki kanali 6932 5 ga 14 1 Reshta ploshi zajnyata pid silskogospodarskimi ugiddyami naselenimi punktami sadibami dorogami tosho EkosistemiNa teritoriyi parku predstavleni yak prirodni tak i transformovani lyudskoyu diyalnistyu ekosistemi Tut predstavleni prirodni lisi ta riznovikovi lisovi nasadzhennya nezajmani bolota ta meliorovani torfovisha z sistemoyu kanav luki ta silskogospodarski ugiddya Bilshist bolit ye meliorovanimi Ozera Usogo v suchasnih mezhah parku ye 23 ozera Shackoyi grupi ozer zagalnoyu plosheyu 6338 9 ga Voni ye harakternimi predstavnikami poliskih ozer rozmishenih u ponizhennyah yaki utvorilis vnaslidok vimivannya rozchinnih girskih porid osidannya zemnoyi poverhni pri vinosi dribnih frakcij z poristih nerozchinnih porid ta z opuskannyam i pidnyattyam okremih tektonichnih blokiv Za rozmirami bilshist ozer neveliki lishe 5 z nih mayut ploshu vodnogo dzerkala yaka perevishuye 200 ga a ozero Svityaz ye najbilshim i najglibshim ozerom prirodnogo pohodzhennya v Ukrayini Jogo plosha stanovit 2622 0 ga dovzhina 9225 m shirina 4000 m maksimalna glibina 58 4 m serednya glibina 6 9 m Drugim za velichinoyu ye ozero Pulemecke 1568 ga dali idut ozero Luki 673 2 ga Lyucimir 430 0 ga Ostriv yanske 255 0 ga Pisochne 187 0 ga Najmenshim ye ozero Navrattya plosha yakogo stanovit 1 9 ga dovzhina 175 m shirina 150 m maksimalna glibina 2 0 m serednya glibina 1 0 m Riven vodi v ozerah nizhchij nizh u richci Prip yat Ozera viddilyayutsya vid neyi nevisokim vodorozdilom i nalezhat uzhe do vodozboru Zahidnogo Bugu a ne Dnipra tobto do basejnu Baltijskogo morya Voda v ozerah prisna i nalezhit do tipu gidrokarbonatno kalciyevih nasichena rozchinenim kisnem maye nejtralnu ta slabkoluzhnu reakciyu chista i pridatna dlya pittya Za genezisom bilshist ozer mayut flyuvioglyacialne pohodzhennya Najbilshi zh ozera Svityaz Pulemecke Pisochne pov yazuyut iz procesami karstoutvorennya Riven vodi v ozerah karstovogo tipu v cilomu stijkij bo yih zhivlyat ne tilki atmosferni opadi i gruntovi vodi a j vodi nizhnih krejdyanih gorizontiv Chastina vodojm roztashovana sered zabolochenih masiviv i popovnyuyetsya lishe za rahunok atmosfernih opadiv ta gruntovih vod Zaplava Prip yati u mezhah parku maye shirinu do 1 5 km dvi yiyi nadzaplavni terasi postupovo perehodyat v ozernu rivninu Zahidnogo Bugu Lisi Lisi poshireni na teritoriyi parku porivnyano rivnomirno ale sucilni veliki masivi yih zoseredzheni v jogo shidnij chastini Tut perevazhayut sosnovi lisi dlya yakih harakternij serednovikovij derevostan dosit visokij i dobre zimknenij Najposhirenishimi ye sosnyaki chornichniki Yih ohoche vidviduyut yak misceve naselennya tak i vidviduvachi parku v sezon zboru yagid Desho menshi ploshi zajnyati sosnovimi lisami zelenomohovimi ta veresovimi Vershini pishanih gryad vkriti sosnyakami lishajnikovimi Dosit znachnoyu u lisovomu pokrivi ye rol vilshanikiv neveliki dilyanki yakih traplyayutsya po vsij teritoriyi parku Voni roztashovani po periferiyi bolit ta v ponizhennyah na torf yanisto glejovih gruntah Perevazhayut vilshaniki kropivovi chasto traplyayutsya gravilatovi ta osokovi Berezovi lisi traplyayutsya na misci korinnih sosnovih lisiv Z nih osoblivo privablivimi dlya vidpochinku ye bereznyaki orlyakovi ta zlakovi Yihni svitli derevostani gribni miscya privablyuyut vidviduvachiv parku Dilyanki z bagatshimi gruntami zajnyati dubovo sosnovimi ta grabovo dubovimi lisami prote voni zajmayut neznachni ploshi U volinskih lisah Bolota Na teritoriyi parku ye bagato bolit Voni riznomanitni za potuzhnistyu torf yanih shariv i tipom roslinnogo pokrivu Najposhirenishi nizinni evtrofni bolota sered yakih perevazhayut trav yani Voni sformuvalisya perevazhno v zaplavi Prip yati i chastkovo Zahidnogo Bugu V mizhozernih kotlovinah zoseredzheni yak evtrofni perevazhno osokovo gipnovi tak i mezotrofni bolota zridka traplyayutsya oligotrofni bolota Najbilshimi iz bolotnih masiviv ye bolota Vunich 322 0 ga Krugle Dovge 260 3 ga Stav 220 0 ga Ripicke 110 0 ga Luki Svoyeridnosti teritoriyi parku nadayut i luki osnovni masivi yakih prilyagayut do shidnoyi chastini zaplavi Prip yati Nevelikimi dilyankami z yavlyayutsya voni i sered lisovih masiviv ta na pidvishenih dilyankah navkolo bolit FloraU Shackomu NPP Velika kilkist ozer kanaliv ta inshih vodojm zumovila znachnij rozvitok priberezhno vodnoyi roslinnosti Priberezhna smuga zajnyata perevazhno ocheretom a glibshe iz zbilshennyam tovshi vodi kugoyu ozernoyu Na velikih glibinah rozroslis ugrupovannya zhaburnika rdesnikiv vodoperici tosho Ugrupovannya vodnih roslin vidigrayut veliku rol u pidtrimanni funkcionuvannya ozernih ekosistem Tak priberezhni cenozi stvoryuyut umovi dlya nerestu ribi Priberezhni zarosti ozer ye takozh miscem gnizduvannya bagatoh vidiv ptahiv Velikogo prirodoohoronnogo znachennya Shackomu parku nadaye nayavnist ridkisnih roslinnih ugrupovan zanesenih do Zelenoyi knigi Ukrayini yakih tut narahovuyetsya 14 Do nih nalezhat taki lisovi ugrupovannya grupi asociacij sosnovih lisiv zelenomohovih ta chornicevih sosnovih lisiv yalivcevih z yalivcem zvichajnim dubovo sosnovih lisiv lishinovih Sered bolotnoyi roslinnosti ridkisnimi ye formaciyi shejhceriyevo sfagnova ta osokovo shejhceriyevo sfagnova osoki Devella mech travi bolotnoyi a sered vodnoyi roslinnosti formaciyi aldrovandi puhirchastoyi latattya bilogo latattya snizhno bilogo glechikiv zhovtih rdesnika chervonuvatogo rdesnika tupolistogo kushiru pidvodnogo Flora parku nalichuye 795 vidiv vishih sudinnih roslin sered yakih najbilshimi za kilkistyu vidiv ye rodini skladnocvitih zlakovih ta osokovih Tut vidmicheno zrostannya 265 vidiv diatomovih vodorostej 119 vidiv mohopodibnih ta 75 vidiv yistivnih gribiv Zagalom tut predstavleno blizko 40 flori vsogo Ukrayinskogo Polissya abo 70 flori Zahidnogo Polissya Do Chervonoyi knigi Ukrayini zaneseno 28 vidiv flori sudinnih parku bereza nizka zozulini cherevichki spravzhni bulatka chervona gnizdivka zvichajna zhirovik Lozelya lyubka dvolista zhuravlina dribnoploda rosichki anglijska ta serednya tovstyanka zvichajna tosho Na teritoriyi Shackogo NPP vstanovleno 119 vidiv mohopodibnih 10 vidiv pechinochnikiv i 109 mohiv v tomu chisli 15 sfagnovih Virchenko 2014 Tut zberigayutsya briofiti nizinnih i sfagnovih bolit hvojnih zokrema yalinovih mishanih ta listyanih lisiv U parku znajdeno ryad ridkisnih reliktovih bolotnih mohiv z nih i skorpidij skorpionopodibnij ta meeziya trigranna zaneseni do Chervonoyi knigi Ukrayini a odin vid do U majbutnomu spisok mohopodibnih vidomih dlya cogo parku mozhe buti zbilshenim za rahunok detalnih briofloristichnih doslidzhen a takozh kritichnogo vivchennya gerbarnih materialiv zibranih na cij teritoriyi poperednimi doslidnikami FaunaFauna parku zagalom vklyuchaye tri faunistichni kompleksi lisovij vodno bolotnij ta sinantropnij U kilkisnomu vidnoshenni dominuyut predstavniki pershih dvoh kompleksiv Tvarinnij svit parku predstavlenij tipovimi poliskimi vidami tut traplyayetsya los sarna yevropejska kaban dikij zayec sirij vivirka zvichajna Iz hizhih ssavciv zvichajnimi na teritoriyi parku ye lisova kunicya gornostaj laska lisovij thir lisicya ridkisnimi kunicya kam yana borsuk yevropejskij vidra richkova yenot ussurijskij ta vovk Na pochatku stvorennya parku nechislennimi abo navit ridkisnimi buli predstavniki rukokrilih vodyana nichnicya vuhan vechirnicya dozirna Odnak stanom na 2023 rik na teritoriyi Shackogo nacionalnogo prirodnogo parku vzhe meshkalo 15 vidiv kazhaniv z blizko 28 vidomih vidiv yaki zustrichayutsya v Ukrayini Svoyeridnoyu i riznomanitnoyu ye ornitofauna parku Yiyi ornitokompleksi lisovi priberezhni pasovish zabolochenih luk silgospugid najbilsh povno harakterizuyut i vidobrazhayut ves sklad ornitofauni Volinskogo Polissya Iz plazuniv u znachnij kilkosti ye yashirki vuzh zvichajnij cherepaha bolotyana ridko mozhna pobachiti gadyuku midyanku ta veretinnicyu lamku Iz zemnovodnih zvichajnimi ye triton zvichajnij ropuhi zhabi iz rib lyash shuka okun plitka ploskirka karas zridka traplyayutsya som min tosho V ozerah parku voditsya takij cinnij vid rib yak vugor richkovij Fauna hrebetnih nalichuye 333 vidi 29 vidiv rib 12 zemnovodnih 7 plazuniv 241 vid ptahiv 44 vidi ssavciv Iz bezhrebetnih tut zareyestrovano meshkannya 31 vidu molyuskiv 71 vid rakopodibnih 244 pavukopodibnih 110 komah Iz nih 9 vidiv zaneseni do Yevropejskogo chervonogo spisku 33 vidi do Chervonoyi knigi Ukrayini 154 vidi do Dodatku 2 Bernskoyi konvenciyi Iz chervonoknizhnih na teritoriyi parku ohoronyayutsya ropuha ocheretyana midyanka leleka chornij lebid malij zhovta chaplya pugach shulika rudij gaga zvichajna dyatel bilospinnij korolok chervonogolovij kutora mala gornostaj tosho Nadzvichajno velike znachennya maye teritoriya parku dlya zberezhennya bagatoh vidiv ptahiv Zahidne Polissya ye vazhlivim regionom dlya zberezhennya globalno znikayuchogo vidu ptahiv ocheretyanki prudkoyi vazhlivim seredovishem isnuvannya takih vidiv yak gluhar kolovodnik stavkovij zhuravel sirij yaki v Yevropi perebuvayut pid zagrozoyu zniknennya Cej region ye duzhe vazhlivim miscem vidpochinku ptahiv pid chas yih migracij Bilshist iz zaznachenogo chisla vidiv ptahiv u parku ye migruyuchimi i zupinyayutsya u comu ozernomu rajoni dlya vidpochinku Tut peretinayutsya dva shlyahi migracij pivnichno pivdennij Bilomoro Baltijsko Seredzemnomorskij ta Poliskij shirotnij Zagalom pid chas vesnyanih ta osinnih migracij v comu rajoni zupinyayutsya ponad 10 tis osobin ptahiv Najbilshe pid chas migracij tut zbirayetsya kachok ta gusej osoblivo guski siroyi chislennimi ye takozh martin zvichajnij liska norec velikij chajka travnik gricik velikij tosho Velike riznomanittya vodno bolotnih ta hizhih ptahiv sered yakih bagato ridkisnih vidiv sposterigayetsya tut uzhe vprodovzh bagatoh rokiv Z oglyadu na ce najcinnishi vodni akvatoriyi ta zabolocheni zemli zagalnoyu plosheyu 32850 ga z 1995 r uvijshli do Ramsarskogo pereliku u skladi vodno bolotnogo ugiddya mizhnarodnogo znachennya Shacki ozera U 1999 2003 rr u mezhah Shackogo nacionalnogo prirodnogo parku realizovano proekti z renaturalizaciyi bolit navkrugi ozer Krimno Pulemecke Ostriv yanske ta Lyucimer U rezultati stabilizuvavsya riven vodi v ozerah ta obvodnenist prileglih do ozer bolit vidnovlyuyetsya roslinnij pokriv bolit sposterigayetsya zbilshennya chiselnosti vidiv vodno bolotnih ptahiv Podibni proekti z takimi pozitivnimi rezultatami budut realizovuvatisya i v inshih miscyah parku Cya robota maye ne tilki znachnij efekt dlya zberezhennya bioriznomanittya a j takozh spriyaye rozvitkovi naukovih doslidzhen ta ekologichnij osviti Obmin dosvidom ta ekologo osvitni zahodi nalezhat do vazhlivih vidiv diyalnosti Shackogo nacionalnogo prirodnogo parku Tut ye 4 naukovo doslidni stacionari ukrayinskih universitetiv Rekreacijnij potencialPoyednannya chislennih ozer z lisovimi masivami svoyeridnij poliskij kolorit riznomanittya roslinnih ugrupovan ta visoka yihnya estetichna cinnist dobre rozvinena transportna merezha spriyali rozvitku rekreaciyi v comu malovnichomu kutochku Zahidnogo Polissya U parku funkcionuyut chotiri zoni vidpochinku Gryada Svityaz urochishe Gushove ta Pisochne Na beregah ozer rozmishenij pansionat Shacki ozera 600 misc baza vidpochinku Svityaz Centr 100 misc ta velika kilkist inshih baz vidpochinku sportivni ta dityachi tabori j nizka malih nametovih mistechok V ostanni roki u parku provoditsya Mizhnarodnij pisennij festival Na hvilyah Svityazya Vidviduvachi mozhut oznajomitisya z prirodoyu parku vidvidavshi ekologo piznavalni marshruti Lisova pisnya protyazhnistyu 5 6 km sho prolyagaye sosnovimi lisami mizh ozerami Pisochne Peremut i Svityazyanka protyazhnistyu 5 2 km sho prohodit poblizu o Svityaz PromociyaPoshtovij blok Ukrayini Shackij nacionalnij prirodnij park 56 14 lipnya 2006 roku Ukrayinske derzhavne pidpriyemstvo poshtovogo zv yazku Ukrposhta vvelo v obig hudozhnij poshtovij blok seriyi Zapovidniki ta prirodni parki Ukrayini Shackij nacionalnij prirodnij park 56 z p yati marok Sorokopud sirij Lanius excubitor 738 Vugor richkovij yevropejskij Anguilla anguilla 739 Ropuha ocheretyana Bufo calamita 740 Gornostaj Mustela erminea 741 Ris zvichajna Lynx lynx 742 Dizajn bloka i shtempelya Gennadij Kuznyecov GalereyaShackij nacionalnij prirodnij park Ozero Lyucimer Ozero Pisochne Ozero Pulemecke Svitanok na ozeri SvityazVeliki panorami parkuVelika panorama osnovnogo parkovogo ozera Svityaz Velika panorama ozera Svityaz na svitankuDiv takozhShacki ozeraLiteraturaBioproduktivnist lisiv Shackogo nacionalnogo prirodnogo parku statika ta dinamika Tekst monografiya P I Lakida G A Saharuk Korsun Shevchenkivskij Gavrishenko V M vid 2013 149 s ris tabl Bibliogr s 108 123 300 prim ISBN 978 966 2464 26 9 Virchenko V M Mohopodibni prirodno zapovidnih teritorij Ukrayinskogo Polissya Kiyiv TOV NVP Interservis 2014 224 s Shackij nacionalnij prirodnij park fotoalbom svitlini V V Andreyeva ta in uklad F V Zuzun ta in red I P Palicya Shidnoyevrop nac un t im Lesi Ukrayinki Luck Shidnoyevrop nac un t im Lesi Ukrayinki 2013 399 s kolor fot tabl Resursi InternetuShackij nacionalnij prirodnij park oficijnij sajt shpark com ua 5 grudnya 2021 u Wayback Machine Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Shackij nacionalnij prirodnij park Shackij nacionalnij prirodnij park na sajti ukrainainkognita org ua 6 chervnya 2010 u Wayback Machine VinoskiDirektorku Shackogo nacparku vidstoronili vid roboti Konkurent ukr Procitovano 4 lyutogo 2023 Zaroblyala na mertvih dushah direktorku Shackogo nacparku pidozryuyut u shahrajstvi Konkurent ukr Procitovano 4 lyutogo 2023 U Shackomu nacparku meshkayut 15 vidiv chervonoknizhnih kazhaniv foto 27 08 2023 14 42