Тринадцять колоній — 13 британських колоній у Північній Америці уздовж східного узбережжя континенту, що існували у 17–18 сторіччя до здобуття у 1776 році незалежності після проголошення Декларації незалежності. Наслідком цього стало створення Сполучених Штатів Америки і Війна за незалежність США.
Тринадцять колоній | |
Прапор | |
![]() | |
Дата створення / заснування | 14 травня 1607 |
---|---|
Офіційна мова | англійська |
Континент | Північна Америка |
Країна | ![]() |
Кількість населення | 2 400 000 осіб |
Адміністративно-територіально поділяється на | Колонія Вірджинія (10 квітня 1606)[3], Колонія Коннектикут (20 квітня 1662)[4], провінція Нью-Йорк (28 серпня 1664), Делавер (колонія) (28 жовтня 1701)[5], Провінція Пенсильванія (4 березня 1681), Провінція Нью-Гемпшир (18 квітня 1635)[6], Массачусетс-Бей (провінція) (7 жовтня 1691)[7], Провінція Меріленд (20 червня 1632)[8], Провінція Південна Кароліна (24 січня 1712), Провінція Північна Кароліна (24 січня 1712), Провінція Нью-Джерсі (10 лютого 1664)[9], Колонія Род-Айленду і плантації (24 листопада 1663), провінція Джорджія (9 червня 1732)[1] |
Замінений на | США[2] |
Час/дата припинення існування | 4 липня 1776[2] |
![]() | |
Кількість | 13 |
|
Координати: 39°17′02″ пн. ш. 76°36′36″ зх. д. / 39.284000000027774036° пн. ш. 76.61000000002778165° зх. д.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpoTDFWelgyWnNZV2RmYkdGeVoyVmZRbVYwYzNsZlVtOXpjeTV3Ym1jdk1qSXdjSGd0VlhOZlpteGhaMTlzWVhKblpWOUNaWFJ6ZVY5U2IzTnpMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
13 колоній мали подібний політичний, економічний, етнічний та соціальний устрій. Колоністи належали переважно до різних протестантських конфесій за винятком мешканців Мериленду, де було дозволено селитися католикам.
Ці колонії у 1607–1707 роках належали Англії; згодом у 1707–1776 роках — Великій Британії.
Створення колоній
При Якові I, в 1606 р., в Англії утворилися дві торгові компанії — і , що поставили собі за мету колонізацію Північної Америки і володіли достатніми засобами для здійснення своєї завдання. Яків I надав у їхнє розпорядження всі землі Північної Америки між 34 і 45° північної широти, від моря до моря; компаніям було зобов'язане поширювати християнство і до того ж саме вчення єпископальної церкви; вони мали право розробляти копальні, віддаючи короні п'яту частку видобутку. У хартіях, даних компаніям, було визнано, що «колоністи та їхні нащадки залишаються англійцями в усіх відношеннях; вони користуються всіма правами і привілеями в Америці, начебто залишалися на батьківщині», — і це дало згодом колоністам формальне право чинити опір вимогам Англії на оподаткування їх податками.
Лондонська компанія почала колонізацію Вірджинії, Плімутська — найбільш північних областей, які невдовзі отримали назву Нової Англії. На початку 1607 р. три невеликі судна зі 105 колоністами, споряджені Лондонською компанією, заснували поселення Джеймстаун; з цього почалася колонізація Віргінії. За першими судами пішли інші. Переселенців спочатку гнала за море виключно спрага золота чи принаймні легкої наживи. До них приєдналися злочинці, яких з 1618 стали посилати до Віргінії. Тим часом золота у Віргінії не було; поселенцям довелося зайнятися чимось іншим - і вони знайшли вигідний промисел у культурі тютюну. Спроба змусити індіанців до обов'язкових робіт вдавалася погано, і коли в 1620 р. голландський корабель привіз до Джеймстауна на продаж вантаж негрів, то це було зустрінуте із захопленням. У наступні роки число рабів-негрів перевершило у Віргінії біле населення.
У гонитві за найкращими землями колоністи все розширювали свої володіння на захід, винищуючи або витісняючи тубільне населення; останнє платило їм ненавистю, і кривава боротьба, зі (скальпуванням) та вбивством полонених, не припинялася. Компанія, дбаючи виключно про свої грошові вигоди, не втручалася в життя колоністів; вона охороняла тільки своє монопольне право торгівлі з ними, купуючи у них тютюн, продаючи їм зброю, зброї та взагалі все потрібне для них (між іншим, внаслідок нечисленності жіночого населення колонії — публічних жінок, по 100—150 фунтів тютюну за жінку). Англійський уряд дбав про внутрішні розпорядки в колонії трохи більше; принаймні воно призначило керувати колонією їх намісника. Позбавлений армії та поліції, не маючи можливості розраховувати на допомогу з віддаленої метрополії, намісник був змушений, однак, поступатися вимогам колоністів. У 1619 р. він скликав у Джеймстауні перший сейм (англ. General Assembly) від існуючих на той час 7 (за іншими вісті - 11) поселень Віргінії, і цей сейм виробив вельми ліберальну конституцію, при дії якої добробут колонії швидко розвинувся. Яків I, а за ним і Карл I вживали різних заходів проти сеймів колонії, які в їхніх очах були школою свавілля, але не досягли мети; Сейми збиралися як і раніше, тільки компанія була позбавлена своїх торгових прав і монополія торгівлі з Віргінією перейшла до уряду.
Інший характер мали поселення у Новій Англії. Сюди з дозволу Плімутської компанії попрямували англійські пуритани, які у 1620 р. заснували Плімут (у Массачусетсі), у 1624 р. – Сейлем (там же). У 1634 р. в Массачусетсі було скликано перші законодавчі збори, що відтоді засідали періодично; Незабаром воно розділилося на дві палати - депутатів і рада (згодом сенат). Релігійне походження цих поселень створило у них відмінний від віргінського характер життя; поселенці дбали про будівництво церков, вводили обов'язкове і дуже суворе святкування неділі, менш жадібно прагнули золота і швидкого збагачення і тому відразу взялися за обробку землі, причому спочатку зробили спробу, що зовсім не вдалася, спільної обробки землі і розподілу продуктів. Вони багато говорили про навернення індіанців у християнство і землю набували в них дуже охоче покупкою; проте ці покупки були свідомим або несвідомим обманом, і зрештою жителі Нової Англії не гірше віргінців почали вдаватися до масових зрадницьких винищування тубільців та інших подібних прийомів, що призвели до запеклої боротьби, як у Віргінії.
Вигнаний 1635 р. з Массачусетса за проповідь повної релігійної свободи священик Роджер Вільямс заснував місто Провіденс у Род-Айленді; він привернув до себе досить значну кількість переселенців різних конфесій, і колонія, на чолі якої він стояв, представляє перший в Америці приклад абсолютно вільного у релігійному відношенні суспільства. Вона ж, як виняток, жила у мирі й з індіанцями. Так само з Массачусетса було засновано колонії Коннектикут, Нью-Гемпшир, Вермонт і Мен (останній залишався частиною Массачусетса до 1820 р.). Усі вони у 1643 р. утворили Конфедерацію Нової Англії, яка проіснувала 50 років. Усі ці колонії (крім Нью-Гемпшира) належали до розряду привілейованих; їхні права грунтувалися на цих королем привілеях, їхні землі становили власність самих жителів, і керівництво перебувало у своїх руках.
Нью-Гемпшир був королівської провінцією, він керувався намісником і віце-намісником, котрі призначалися короною. До того ж розряду провінцій належали Нью-Йорк та Нью-Джерсі. Делавер в 1664 р. Карл II завітав герцогу Йоркському, який поступився його Вільяму Пенну. Це колонії володарські; вони виникли на землях, наданих (частиною всупереч усякому праву, бо ті ж землі були вже надані раніше Лондонської компанії) королями Карлом I і Карлом II різним близьким їм особам. Меріленд був наданий в 1632 р. католику Сесілу Калверту, лорду Балтімору, за умови сплати в скарбницю 1/5 всіх металів, що видобуваються; лорд Балтімор запросив туди селитися всіх, хто вірує в Христа; колонія була заснована переважно католиками, але в ній допущена широка терпимість для всіх християнських конфесій (з суворими, втім, карами за нешанобливі відгуки про Діву Марію, про Христа тощо).
Пенсільванія була заснована в 1681 р. квакерами на землях, наданих Вільяму Пенну, а в Північну і Південну Кароліну і Джорджію, на землі, надані лорду Шефтсбері та декільком іншим особам, були залучені, починаючи з 1660 р. .), переважно нижчі верстви населення — обіцянкою визволення з боргів, ув'язнених батьківщині, тощо. п. У кожної з цих колоній вся земля вважалася спочатку власністю однієї чи кількох осіб, які або продавали її колоністам уроздріб, або віддавали у довгострокову оренду ; цим же особам належала вся виконавча влада як наміснику в королівських провінціях.
Тринадцять колоній
Декларацію незалежності підписали (в «географічному» порядку):
- Провінція Нью-Гемпшир, згодом штат Нью-Гемпшир
- Провінція Массачусетс-Бей, згодом штати Массачусетс і Мен
- Колонія Род-Айленд і плантація Провіденс, згодом штат Род-Айленд
- Колонія Коннектикут, згодом штат Коннектикут
- Провінція Нью-Йорк, згодом штати Нью-Йорк і Вермонт
- Провінція Нью-Джерсі, згодом штат Нью-Джерсі
- Провінція Пенсильванія, згодом штат Пенсільванія
- Колонія Делавер, згодом штат Делавер
- Провінція Меріленд, згодом штат Меріленд
- Колонія і домініон Вірджинія, згодом штати Вірджинія, Кентуккі і Західна Вірджинія
- Провінція Північна Кароліна, згодом штати Північна Кароліна і Теннессі
- Провінція Південна Кароліна, згодом штат Південна Кароліна
- Провінція Джорджія, згодом штат Джорджія
Інші британські колонії у Північній і Центральній Америці:
- 5 колоній, розташованих біля сучасної Канади;
- 2 колонії, які згодом стали штатом Флорида; і
- 8 колоній, розташованих на островах Карибського моря.
Вищеподані до Революції не приєдналися, зберігши вірність британській короні.
Населення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00TDAxaGNGOXZabDkwWlhKeWFYUnZjbWxoYkY5bmNtOTNkR2hmTVRjM05TNXpkbWN2TWpJd2NIZ3RUV0Z3WDI5bVgzUmxjbkpwZEc5eWFXRnNYMmR5YjNkMGFGOHhOemMxTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
Рік | Населення |
---|---|
1625 | 1,980 |
1641 | 50,000 |
1688 | 200,000 |
1702 | 270,000 |
1715 | 434,600 |
1749 | 1,046,000 |
1754 | 1,485,634 |
1765 | 2,240,000 |
1775 | 2,418,000 |
На 1776 рік 85% білого населення мали британське або ірландське походження, 9% — німецьке, 4% — голландське. Протягом усього XVIII століття населення стрімко зростало завдяки великій народжуваності, відносно низькій смертності та притоку іммігрантів. Більше 90% населення становили селяни. Кілька невеликих міст (Бостон, Нью-Йорк, Філадельфія, Чарлстон, Ньюпорт) одночасно були морськими портами, що зв'язували колонії з рештою територій Великої Британії.
Більшість населення були протестантами, були також поселення англійських та ірландських католиків в Мериленді. В Чарлстоні, Ньюпорті і Нью-Йорці знаходилися невеликі юдейські громади євреїв-сефардів.
Уряд
Аж до 1774 року колонії були незалежні один від одної, поки Бенджамін Франклін не вжив успішних зусиль з формування колоніального союзу. Колонії мали, кожна окремо, розвинене самоврядування і систему виборів, які були засновані на загальному англійському праві, і були змушені захищати свої права від втручання метрополії.
З початком масових протестів, викликаних штемпельним актом 1765 року (Акт про гербовий збір), американські колоністи почали відстоювати принцип «немає податків без представництва». Вони заявляли, що права колоністів, як британців, неповні, бо вони не мають представництва в британському парламенті, однак обкладаються додатковими податками.
Парламент відкинув ці протести, і ввів нові податки на американців. Податок на чай привів до бойкоту, і Бостонського чаювання 1773 року. У 1774 році парламент зробив наступ на права колоній, урізавши самоврядування колонії Массачусетс. У відповідь на це колонії сформували непередбачений законом виборні Провінційні Конгреси, і пізніше в тому ж році дванадцять колоній скликали Перший Континентальний конгрес в Філадельфії. У тому ж році відбувся Другий Континентальний конгрес, до якого приєдналася тринадцята колонія, Джорджія. В 1775 році всі королівські чиновники були вигнані з тринадцяти колоній.
Протягом незабаром розпочатої війни за незалежність Континентальний конгрес виконував функції американського уряду. Він набирав армію, призначив її командувачем Джорджа Вашингтона, укладав договори, проголосив незалежність. Також за сприяння Конгресу колонії написали свої конституції і стали незалежними штатами.
Інші британські колонії
Під час війни за незалежність США, Велика Британія також мала й інші колонії на атлантичному узбережжі Північної Америки: Ньюфаундленд, Земля Руперта (район навколо Гудзонової затоки), острів Принца Едуарда, Східна Флорида, , провінція Квебек. В Вест-Індії також були й інші британські колонії. Всі згадані колонії зберегли лояльність короні.
Ньюфаундленд зберіг лояльність без коливань. Навігаційні акти на нього не поширювалися, і причин для невдоволення, на відміну від тринадцяти колоній, у нього не було. Крім того, він контролювався королівським флотом; у цій колонії не було власних законодавчих зборів, які могли б озвучити скарги, як це сталося в тринадцяти колоніях.
В Новій Шотландії була велика кількість переселенців з Нової Англії, що співчували революції, однак ізольована географія колонії і присутність значної бази королівського флоту в Галіфаксі зробили збройний опір свідомо програшним.
Квебек був заселений французькими колоністами-католиками, приєднаними до британської корони десятиліттям раніше. Квебекський акт 1774 року надав їм значну культурну автономію. Багато священиків побоювалися поширення протестантизму з Нової Англії. Скарги тринадцяти колоній на податки не знаходили відгуку у квебекського населення, крім того, у Квебеку не було ні яких-небудь законодавчих зборів, ні взагалі будь-яких виборів, через які могло б висловитися невдоволення. Хоча американські колоністи запропонували канадцям приєднатися до нової держави, і в 1775 році зробили військову експедицію в Канаду, більшість канадців залишилися нейтральними.
Серед вест-індських британських колоній законодавчі збори були на Ямайці, Гренаді і Барбадосі. Вони заявили про підтримку тринадцяти колоній, проте присутність тут значних сил королівського флоту різко обмежило їх можливості. Мали місце випадки торгівлі з американськими кораблями.
На Бермудських і Багамських островах місцева влада висловили підтримку тринадцяти колоній, і також висловлювали невдоволення перебоями з поставками продовольства. Ці перебої були викликані британської блокадою американських портів, у відповідь на що влада Бермуд і Багам сприяли контрабандній торгівлі. Протягом війни за незалежність вони розглядалися повстанцями як «пасивні союзники» Сполучених Штатів. Коли на Багами прибула американська ескадра з метою захоплення запасів пороху, колонія не зробила їй ніякого опору.
Східна і Західна Флориди були новими королівськими колоніями, і місцеве самоврядування було там ще мінімальним. Крім того, колоністи потребували підтримки метрополії для захисту від нападів індіанців та іспанців. Східна Флорида під час війни стала основою базою для британських військ на півдні, особливо - для вторгнень в Джорджію і Південну Кароліну. Однак Іспанія в 1781 році зайняла Пенсаколу, що належала Західній Флориді, і зайняла обидві колонії по Паризьким договором 1783 році, закінчив війну. В 1819 році Іспанія остаточно передала обидві колонії Сполученим Штатам.
Див. Також
Примітки
- https://avalon.law.yale.edu/18th_century/ga01.asp
- https://avalon.law.yale.edu/18th_century/declare.asp
- https://avalon.law.yale.edu/17th_century/va01.asp
- https://avalon.law.yale.edu/17th_century/ct03.asp
- https://avalon.law.yale.edu/18th_century/de01.asp
- https://avalon.law.yale.edu/17th_century/nh02.asp
- https://avalon.law.yale.edu/17th_century/mass07.asp
- https://avalon.law.yale.edu/17th_century/ma01.asp
- https://avalon.law.yale.edu/17th_century/nj02.asp
- Северо-Американские Соединенные Штаты // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. (рос. дореф.)
- Без урахування індіанських племен
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Trinadcyat kolonij 13 britanskih kolonij u Pivnichnij Americi uzdovzh shidnogo uzberezhzhya kontinentu sho isnuvali u 17 18 storichchya do zdobuttya u 1776 roci nezalezhnosti pislya progoloshennya Deklaraciyi nezalezhnosti Naslidkom cogo stalo stvorennya Spoluchenih Shtativ Ameriki i Vijna za nezalezhnist SShA Trinadcyat kolonij Prapor Data stvorennya zasnuvannya14 travnya 1607 Oficijna movaanglijska KontinentPivnichna Amerika Krayina Korolivstvo Velika Britaniya 1 2 Kilkist naselennya2 400 000 osib Administrativno teritorialno podilyayetsya naKoloniya Virdzhiniya 10 kvitnya 1606 3 Koloniya Konnektikut 20 kvitnya 1662 4 provinciya Nyu Jork 28 serpnya 1664 Delaver koloniya 28 zhovtnya 1701 5 Provinciya Pensilvaniya 4 bereznya 1681 Provinciya Nyu Gempshir 18 kvitnya 1635 6 Massachusets Bej provinciya 7 zhovtnya 1691 7 Provinciya Merilend 20 chervnya 1632 8 Provinciya Pivdenna Karolina 24 sichnya 1712 Provinciya Pivnichna Karolina 24 sichnya 1712 Provinciya Nyu Dzhersi 10 lyutogo 1664 9 Koloniya Rod Ajlendu i plantaciyi 24 listopada 1663 provinciya Dzhordzhiya 9 chervnya 1732 1 Zaminenij naSShA 2 Chas data pripinennya isnuvannya4 lipnya 1776 2 Kilkist13 Trinadcyat kolonij u Vikishovishi Koordinati 39 17 02 pn sh 76 36 36 zh d 39 284000000027774036 pn sh 76 61000000002778165 zh d 39 284000000027774036 76 61000000002778165Pershij prapor SShA iz 13 zirkami ta 13 smugami kotri predstavlyayut 13 kolonij 13 kolonij mali podibnij politichnij ekonomichnij etnichnij ta socialnij ustrij Kolonisti nalezhali perevazhno do riznih protestantskih konfesij za vinyatkom meshkanciv Merilendu de bulo dozvoleno selitisya katolikam Ci koloniyi u 1607 1707 rokah nalezhali Angliyi zgodom u 1707 1776 rokah Velikij Britaniyi Stvorennya kolonijPri Yakovi I v 1606 r v Angliyi utvorilisya dvi torgovi kompaniyi i sho postavili sobi za metu kolonizaciyu Pivnichnoyi Ameriki i volodili dostatnimi zasobami dlya zdijsnennya svoyeyi zavdannya Yakiv I nadav u yihnye rozporyadzhennya vsi zemli Pivnichnoyi Ameriki mizh 34 i 45 pivnichnoyi shiroti vid morya do morya kompaniyam bulo zobov yazane poshiryuvati hristiyanstvo i do togo zh same vchennya yepiskopalnoyi cerkvi voni mali pravo rozroblyati kopalni viddayuchi koroni p yatu chastku vidobutku U hartiyah danih kompaniyam bulo viznano sho kolonisti ta yihni nashadki zalishayutsya anglijcyami v usih vidnoshennyah voni koristuyutsya vsima pravami i privileyami v Americi nachebto zalishalisya na batkivshini i ce dalo zgodom kolonistam formalne pravo chiniti opir vimogam Angliyi na opodatkuvannya yih podatkami Londonska kompaniya pochala kolonizaciyu Virdzhiniyi Plimutska najbilsh pivnichnih oblastej yaki nevdovzi otrimali nazvu Novoyi Angliyi Na pochatku 1607 r tri neveliki sudna zi 105 kolonistami sporyadzheni Londonskoyu kompaniyeyu zasnuvali poselennya Dzhejmstaun z cogo pochalasya kolonizaciya Virginiyi Za pershimi sudami pishli inshi Pereselenciv spochatku gnala za more viklyuchno spraga zolota chi prinajmni legkoyi nazhivi Do nih priyednalisya zlochinci yakih z 1618 stali posilati do Virginiyi Tim chasom zolota u Virginiyi ne bulo poselencyam dovelosya zajnyatisya chimos inshim i voni znajshli vigidnij promisel u kulturi tyutyunu Sproba zmusiti indianciv do obov yazkovih robit vdavalasya pogano i koli v 1620 r gollandskij korabel priviz do Dzhejmstauna na prodazh vantazh negriv to ce bulo zustrinute iz zahoplennyam U nastupni roki chislo rabiv negriv perevershilo u Virginiyi bile naselennya U gonitvi za najkrashimi zemlyami kolonisti vse rozshiryuvali svoyi volodinnya na zahid vinishuyuchi abo vitisnyayuchi tubilne naselennya ostannye platilo yim nenavistyu i krivava borotba zi skalpuvannyam ta vbivstvom polonenih ne pripinyalasya Kompaniya dbayuchi viklyuchno pro svoyi groshovi vigodi ne vtruchalasya v zhittya kolonistiv vona ohoronyala tilki svoye monopolne pravo torgivli z nimi kupuyuchi u nih tyutyun prodayuchi yim zbroyu zbroyi ta vzagali vse potribne dlya nih mizh inshim vnaslidok nechislennosti zhinochogo naselennya koloniyi publichnih zhinok po 100 150 funtiv tyutyunu za zhinku Anglijskij uryad dbav pro vnutrishni rozporyadki v koloniyi trohi bilshe prinajmni vono priznachilo keruvati koloniyeyu yih namisnika Pozbavlenij armiyi ta policiyi ne mayuchi mozhlivosti rozrahovuvati na dopomogu z viddalenoyi metropoliyi namisnik buv zmushenij odnak postupatisya vimogam kolonistiv U 1619 r vin sklikav u Dzhejmstauni pershij sejm angl General Assembly vid isnuyuchih na toj chas 7 za inshimi visti 11 poselen Virginiyi i cej sejm virobiv velmi liberalnu konstituciyu pri diyi yakoyi dobrobut koloniyi shvidko rozvinuvsya Yakiv I a za nim i Karl I vzhivali riznih zahodiv proti sejmiv koloniyi yaki v yihnih ochah buli shkoloyu svavillya ale ne dosyagli meti Sejmi zbiralisya yak i ranishe tilki kompaniya bula pozbavlena svoyih torgovih prav i monopoliya torgivli z Virginiyeyu perejshla do uryadu Inshij harakter mali poselennya u Novij Angliyi Syudi z dozvolu Plimutskoyi kompaniyi popryamuvali anglijski puritani yaki u 1620 r zasnuvali Plimut u Massachusetsi u 1624 r Sejlem tam zhe U 1634 r v Massachusetsi bulo sklikano pershi zakonodavchi zbori sho vidtodi zasidali periodichno Nezabarom vono rozdililosya na dvi palati deputativ i rada zgodom senat Religijne pohodzhennya cih poselen stvorilo u nih vidminnij vid virginskogo harakter zhittya poselenci dbali pro budivnictvo cerkov vvodili obov yazkove i duzhe suvore svyatkuvannya nedili mensh zhadibno pragnuli zolota i shvidkogo zbagachennya i tomu vidrazu vzyalisya za obrobku zemli prichomu spochatku zrobili sprobu sho zovsim ne vdalasya spilnoyi obrobki zemli i rozpodilu produktiv Voni bagato govorili pro navernennya indianciv u hristiyanstvo i zemlyu nabuvali v nih duzhe ohoche pokupkoyu prote ci pokupki buli svidomim abo nesvidomim obmanom i zreshtoyu zhiteli Novoyi Angliyi ne girshe virginciv pochali vdavatisya do masovih zradnickih vinishuvannya tubilciv ta inshih podibnih prijomiv sho prizveli do zapekloyi borotbi yak u Virginiyi Vignanij 1635 r z Massachusetsa za propovid povnoyi religijnoyi svobodi svyashenik Rodzher Vilyams zasnuvav misto Providens u Rod Ajlendi vin privernuv do sebe dosit znachnu kilkist pereselenciv riznih konfesij i koloniya na choli yakoyi vin stoyav predstavlyaye pershij v Americi priklad absolyutno vilnogo u religijnomu vidnoshenni suspilstva Vona zh yak vinyatok zhila u miri j z indiancyami Tak samo z Massachusetsa bulo zasnovano koloniyi Konnektikut Nyu Gempshir Vermont i Men ostannij zalishavsya chastinoyu Massachusetsa do 1820 r Usi voni u 1643 r utvorili Konfederaciyu Novoyi Angliyi yaka proisnuvala 50 rokiv Usi ci koloniyi krim Nyu Gempshira nalezhali do rozryadu privilejovanih yihni prava gruntuvalisya na cih korolem privileyah yihni zemli stanovili vlasnist samih zhiteliv i kerivnictvo perebuvalo u svoyih rukah Nyu Gempshir buv korolivskoyi provinciyeyu vin keruvavsya namisnikom i vice namisnikom kotri priznachalisya koronoyu Do togo zh rozryadu provincij nalezhali Nyu Jork ta Nyu Dzhersi Delaver v 1664 r Karl II zavitav gercogu Jorkskomu yakij postupivsya jogo Vilyamu Pennu Ce koloniyi volodarski voni vinikli na zemlyah nadanih chastinoyu vsuperech usyakomu pravu bo ti zh zemli buli vzhe nadani ranishe Londonskoyi kompaniyi korolyami Karlom I i Karlom II riznim blizkim yim osobam Merilend buv nadanij v 1632 r katoliku Sesilu Kalvertu lordu Baltimoru za umovi splati v skarbnicyu 1 5 vsih metaliv sho vidobuvayutsya lord Baltimor zaprosiv tudi selitisya vsih hto viruye v Hrista koloniya bula zasnovana perevazhno katolikami ale v nij dopushena shiroka terpimist dlya vsih hristiyanskih konfesij z suvorimi vtim karami za neshanoblivi vidguki pro Divu Mariyu pro Hrista tosho Pensilvaniya bula zasnovana v 1681 r kvakerami na zemlyah nadanih Vilyamu Pennu a v Pivnichnu i Pivdennu Karolinu i Dzhordzhiyu na zemli nadani lordu Sheftsberi ta dekilkom inshim osobam buli zalucheni pochinayuchi z 1660 r perevazhno nizhchi verstvi naselennya obicyankoyu vizvolennya z borgiv uv yaznenih batkivshini tosho p U kozhnoyi z cih kolonij vsya zemlya vvazhalasya spochatku vlasnistyu odniyeyi chi kilkoh osib yaki abo prodavali yiyi kolonistam urozdrib abo viddavali u dovgostrokovu orendu cim zhe osobam nalezhala vsya vikonavcha vlada yak namisniku v korolivskih provinciyah Trinadcyat kolonijDeklaraciyu nezalezhnosti pidpisali v geografichnomu poryadku Provinciya Nyu Gempshir zgodom shtat Nyu Gempshir Provinciya Massachusets Bej zgodom shtati Massachusets i Men Koloniya Rod Ajlend i plantaciya Providens zgodom shtat Rod Ajlend Koloniya Konnektikut zgodom shtat Konnektikut Provinciya Nyu Jork zgodom shtati Nyu Jork i Vermont Provinciya Nyu Dzhersi zgodom shtat Nyu Dzhersi Provinciya Pensilvaniya zgodom shtat Pensilvaniya Koloniya Delaver zgodom shtat Delaver Provinciya Merilend zgodom shtat Merilend Koloniya i dominion Virdzhiniya zgodom shtati Virdzhiniya Kentukki i Zahidna Virdzhiniya Provinciya Pivnichna Karolina zgodom shtati Pivnichna Karolina i Tennessi Provinciya Pivdenna Karolina zgodom shtat Pivdenna Karolina Provinciya Dzhordzhiya zgodom shtat Dzhordzhiya Inshi britanski koloniyi u Pivnichnij i Centralnij Americi 5 kolonij roztashovanih bilya suchasnoyi Kanadi 2 koloniyi yaki zgodom stali shtatom Florida i 8 kolonij roztashovanih na ostrovah Karibskogo morya Vishepodani do Revolyuciyi ne priyednalisya zberigshi virnist britanskij koroni NaselennyaShidna chastina Pivnichnoyi Ameriki v 1775 roci Trinadcyat kolonij chervonogo koloru vidokremleni liniyeyu pevnoyu vid teritoriyi indianciv rozhevogo koloru Rik Naselennya 1625 1 980 1641 50 000 1688 200 000 1702 270 000 1715 434 600 1749 1 046 000 1754 1 485 634 1765 2 240 000 1775 2 418 000 Na 1776 rik 85 bilogo naselennya mali britanske abo irlandske pohodzhennya 9 nimecke 4 gollandske Protyagom usogo XVIII stolittya naselennya strimko zrostalo zavdyaki velikij narodzhuvanosti vidnosno nizkij smertnosti ta pritoku immigrantiv Bilshe 90 naselennya stanovili selyani Kilka nevelikih mist Boston Nyu Jork Filadelfiya Charlston Nyuport odnochasno buli morskimi portami sho zv yazuvali koloniyi z reshtoyu teritorij Velikoyi Britaniyi Bilshist naselennya buli protestantami buli takozh poselennya anglijskih ta irlandskih katolikiv v Merilendi V Charlstoni Nyuporti i Nyu Jorci znahodilisya neveliki yudejski gromadi yevreyiv sefardiv UryadAzh do 1774 roku koloniyi buli nezalezhni odin vid odnoyi poki Bendzhamin Franklin ne vzhiv uspishnih zusil z formuvannya kolonialnogo soyuzu Koloniyi mali kozhna okremo rozvinene samovryaduvannya i sistemu viboriv yaki buli zasnovani na zagalnomu anglijskomu pravi i buli zmusheni zahishati svoyi prava vid vtruchannya metropoliyi Z pochatkom masovih protestiv viklikanih shtempelnim aktom 1765 roku Akt pro gerbovij zbir amerikanski kolonisti pochali vidstoyuvati princip nemaye podatkiv bez predstavnictva Voni zayavlyali sho prava kolonistiv yak britanciv nepovni bo voni ne mayut predstavnictva v britanskomu parlamenti odnak obkladayutsya dodatkovimi podatkami Parlament vidkinuv ci protesti i vviv novi podatki na amerikanciv Podatok na chaj priviv do bojkotu i Bostonskogo chayuvannya 1773 roku U 1774 roci parlament zrobiv nastup na prava kolonij urizavshi samovryaduvannya koloniyi Massachusets U vidpovid na ce koloniyi sformuvali neperedbachenij zakonom viborni Provincijni Kongresi i piznishe v tomu zh roci dvanadcyat kolonij sklikali Pershij Kontinentalnij kongres v Filadelfiyi U tomu zh roci vidbuvsya Drugij Kontinentalnij kongres do yakogo priyednalasya trinadcyata koloniya Dzhordzhiya V 1775 roci vsi korolivski chinovniki buli vignani z trinadcyati kolonij Protyagom nezabarom rozpochatoyi vijni za nezalezhnist Kontinentalnij kongres vikonuvav funkciyi amerikanskogo uryadu Vin nabirav armiyu priznachiv yiyi komanduvachem Dzhordzha Vashingtona ukladav dogovori progolosiv nezalezhnist Takozh za spriyannya Kongresu koloniyi napisali svoyi konstituciyi i stali nezalezhnimi shtatami Inshi britanski koloniyiPid chas vijni za nezalezhnist SShA Velika Britaniya takozh mala j inshi koloniyi na atlantichnomu uzberezhzhi Pivnichnoyi Ameriki Nyufaundlend Zemlya Ruperta rajon navkolo Gudzonovoyi zatoki ostriv Princa Eduarda Shidna Florida provinciya Kvebek V Vest Indiyi takozh buli j inshi britanski koloniyi Vsi zgadani koloniyi zberegli loyalnist koroni Nyufaundlend zberig loyalnist bez kolivan Navigacijni akti na nogo ne poshiryuvalisya i prichin dlya nevdovolennya na vidminu vid trinadcyati kolonij u nogo ne bulo Krim togo vin kontrolyuvavsya korolivskim flotom u cij koloniyi ne bulo vlasnih zakonodavchih zboriv yaki mogli b ozvuchiti skargi yak ce stalosya v trinadcyati koloniyah V Novij Shotlandiyi bula velika kilkist pereselenciv z Novoyi Angliyi sho spivchuvali revolyuciyi odnak izolovana geografiya koloniyi i prisutnist znachnoyi bazi korolivskogo flotu v Galifaksi zrobili zbrojnij opir svidomo prograshnim Kvebek buv zaselenij francuzkimi kolonistami katolikami priyednanimi do britanskoyi koroni desyatilittyam ranishe Kvebekskij akt 1774 roku nadav yim znachnu kulturnu avtonomiyu Bagato svyashenikiv poboyuvalisya poshirennya protestantizmu z Novoyi Angliyi Skargi trinadcyati kolonij na podatki ne znahodili vidguku u kvebekskogo naselennya krim togo u Kvebeku ne bulo ni yakih nebud zakonodavchih zboriv ni vzagali bud yakih viboriv cherez yaki moglo b vislovitisya nevdovolennya Hocha amerikanski kolonisti zaproponuvali kanadcyam priyednatisya do novoyi derzhavi i v 1775 roci zrobili vijskovu ekspediciyu v Kanadu bilshist kanadciv zalishilisya nejtralnimi Sered vest indskih britanskih kolonij zakonodavchi zbori buli na Yamajci Grenadi i Barbadosi Voni zayavili pro pidtrimku trinadcyati kolonij prote prisutnist tut znachnih sil korolivskogo flotu rizko obmezhilo yih mozhlivosti Mali misce vipadki torgivli z amerikanskimi korablyami Na Bermudskih i Bagamskih ostrovah misceva vlada vislovili pidtrimku trinadcyati kolonij i takozh vislovlyuvali nevdovolennya pereboyami z postavkami prodovolstva Ci pereboyi buli viklikani britanskoyi blokadoyu amerikanskih portiv u vidpovid na sho vlada Bermud i Bagam spriyali kontrabandnij torgivli Protyagom vijni za nezalezhnist voni rozglyadalisya povstancyami yak pasivni soyuzniki Spoluchenih Shtativ Koli na Bagami pribula amerikanska eskadra z metoyu zahoplennya zapasiv porohu koloniya ne zrobila yij niyakogo oporu Shidna i Zahidna Floridi buli novimi korolivskimi koloniyami i misceve samovryaduvannya bulo tam she minimalnim Krim togo kolonisti potrebuvali pidtrimki metropoliyi dlya zahistu vid napadiv indianciv ta ispanciv Shidna Florida pid chas vijni stala osnovoyu bazoyu dlya britanskih vijsk na pivdni osoblivo dlya vtorgnen v Dzhordzhiyu i Pivdennu Karolinu Odnak Ispaniya v 1781 roci zajnyala Pensakolu sho nalezhala Zahidnij Floridi i zajnyala obidvi koloniyi po Parizkim dogovorom 1783 roci zakinchiv vijnu V 1819 roci Ispaniya ostatochno peredala obidvi koloniyi Spoluchenim Shtatam Div TakozhBritanska kolonizaciya AmerikiPrimitkihttps avalon law yale edu 18th century ga01 asp https avalon law yale edu 18th century declare asp https avalon law yale edu 17th century va01 asp https avalon law yale edu 17th century ct03 asp https avalon law yale edu 18th century de01 asp https avalon law yale edu 17th century nh02 asp https avalon law yale edu 17th century mass07 asp https avalon law yale edu 17th century ma01 asp https avalon law yale edu 17th century nj02 asp Severo Amerikanskie Soedinennye Shtaty Enciklopedicheskij slovar Brokgauza i Efrona v 86 t 82 t i 4 dop t SPb 1890 1907 ros doref Bez urahuvannya indianskih plemen