Теорія діяльності (ТД) — загальний термін для ряду еклектичних теорій соціальних наук і досліджень, які сягають корінням у радянську теорію психологічної діяльності, започатковану Сергієм Рубінштейном у 1930-х роках. Пізніше його пропагував і популяризував Олексій Леонтьєв. Деякі сліди теорії на початку її можна також знайти в кількох роботах Льва Виготського. Ці вчені прагнули зрозуміти людську діяльність як системне та соціально обумовлене явище та вийти за рамки парадигм рефлексології (вчення Володимира Бехтерєва та його послідовників) та умовного рефлексу (вчення Івана Павлова та його школи), психоаналізу та біхевіоризму. Теорія стала однією із основних психологічних підходів у колишньому СРСР, широко застосовуючись як у теоретичній, так і в прикладній психології, а також в освіті, професійній підготовці, ергономіці, соціальній психології та психології праці.
Теорія діяльності | |
Ґрунтується на | діяльність |
---|
Теорія діяльності є скоріше описовою метатеорією або структурою, ніж теорією прогнозування. Вона розглядає всю систему роботи/діяльності (включно з командами, організаціями тощо), крім одного учасника чи користувача. Вона враховує середовище, історію людини, культуру, роль артефакту, мотивацію та складність реальної життєвої діяльності. Одна з сильних сторін ТД полягає в тому, що вона долає розрив між окремим суб'єктом і соціальною реальністю — вона вивчає обидва через посередницьку діяльність. Одиницею аналізу в ТД є концепція об'єктно-орієнтованої, колективної та культурно опосередкованої діяльності людини, або системи діяльності. Ця система включає об'єкт (або об'єкт), суб'єкт, опосередковуючи артефакти (знаки та інструменти), правила, спільність і розподіл праці. Мотив діяльності в ТД створюється через напруженість і протиріччя всередині елементів системи. За словами етнографа , провідного теоретика ТД, теорія діяльності «зосереджується на практиці, що позбавляє від необхідності відрізняти „прикладну“ від „чистої“ науки — розуміння повсякденної практики в реальному світі є самою метою наукової практики. .. Предметом теорії діяльності є розуміння єдності свідомості і діяльності». Цей підхід, іноді званий «», особливо корисний для вивчення групи, яка існує «здебільшого у віртуальній формі, її комунікація опосередкована переважно електронними та друкованими текстами». Теорія культурно-історичної діяльності відповідно також була застосована до в рамках композиційних досліджень, щоб розглянути, як квазістабілізовані форми спілкування впорядковують стосунки та роботу, формуючи спільні знання та цінності як в освітніх, так і на робочих місцях.
ТД особливо корисна як лінза в методологіях якісних досліджень (наприклад, етнографія, тематичні дослідження). ТД надає метод розуміння й аналізу явища, пошуку закономірностей і висновків щодо взаємодій, опису явищ і представлення явищ за допомогою вбудованої мови та риторики. Конкретна діяльність — це цілеспрямована або цілеспрямована взаємодія суб'єкта з об'єктом шляхом використання засобів. Ці інструменти є екстеріоризованими формами психічних процесів, що проявляються в конструктах, фізичних чи психологічних. У результаті поняття інструментів в ТД є широким і може включати стаціонарні, цифрові пристрої, бібліотечні матеріали або навіть фізичні місця для зустрічей. ТД визнає інтерналізацію та екстерналізацію когнітивних процесів, пов'язаних із використанням інструментів, а також трансформацію або розвиток, що є результатом взаємодії.
Історія
Витоки теорії діяльності можна простежити до кількох джерел, які згодом породили різні взаємодоповнюючі та переплетені напрями розвитку. Ця розповідь буде зосереджена на трьох найважливіших із цих напрямків. Перший пов'язаний з і, зокрема, з «трійкою» молодих російських дослідників Виготського, Леонтьєва і Лурії. Виготський заснував культурно-історичну психологію, область, яка стала основою сучасної ТД; Леонтьєв, один з головних засновників теорії діяльності, як розвивав, так і критикував роботи Виготського. Формулювання загальної теорії діяльності Леонтьєва в даний час має сильний вплив на пострадянські розробки в ТД, які в основному стосуються соціально-наукових, організаційних та письмових досліджень, а не психологічних досліджень та організації.
Другий важливий напрямок розвитку в рамках теорії діяльності включає російських вчених, таких як Петро Анохін і Микола Бернштейн, які більш безпосередньо займаються нейрофізіологічними основами діяльності; її заснування пов'язують з радянським філософом-психологом Сергієм Рубінштейном. Ця робота згодом була розроблена такими дослідниками, як Пушкін, Зінченко та Гордєєва, Пономаренко, Зараковський та інші, і в даний час найбільш відома завдяки роботам з системно-структурної теорії діяльності, які виконуються Григорієм Бєдним та його співробітниками, включаючи фокус щодо застосування цієї теорії, а також інших пов'язаних теорій.
Нарешті, у західному світі дискусії та використання ТД в основному обрамляються скандинавською теорією діяльності, розробленою Юр'є Енгестремом.
Росія
Після ранньої смерті Виготського Леонтьєв лідером дослідницької групи, нині відомої як Харківська психологічна школа, став і значно по-новому розширив рамки досліджень Виготського. Леонтьєв вперше розглянув психологію тварин, дивлячись на різний ступінь наявності у тварин розумових процесів. Він прийшов до висновку, що рефлексіонізм Павлова не є достатнім поясненням поведінки тварин і що тварини мають активне ставлення до дійсності, яке він назвав «активністю». Зокрема, поведінку вищих приматів, таких як шимпанзе, можна пояснити лише формуванням у мавп багатофазних планів за допомогою інструментів.
Потім Леонтьєв перейшов до людей і вказав, що люди здійснюють «дії», які самі по собі не задовольняють потреби, але сприяють кінцевому задоволенню потреби. Часто ці дії мають сенс лише в соціальному контексті спільної трудової діяльності. Це привело його до різниці між «діяльністю», яка задовольняє потребу, і «діями», які становлять діяльність. Леонтьєв також стверджував, що діяльність людини відображається в її психічній діяльності, тобто (за його словами) матеріальна дійсність «пред'являється» свідомості, але тільки в її життєвому змісті або значенні.
Діяльнісна теорія також вплинула на розвиток , розробленої Георгієм Щедровицьким.
Скандинавія
ТД залишався практично невідомим за межами Радянського Союзу до середини 1980-х років, коли його підхопили скандинавські дослідники. Перша міжнародна конференція з теорії діяльності відбулася лише в 1986 році. Найперша нерадянська стаття, яку цитує Нарді, — стаття 1987 року Йрьо Енгестрема: «Навчання шляхом розширення». Це призвело до переформулювання AT. Куутті зазначає, що термін «теорія діяльності» «можна використовувати в двох значеннях: посилаючись на оригінальну радянську традицію або посилаючись на міжнародну, багатоголосу спільноту, яка застосовує оригінальні ідеї та розвиває їх далі».
Скандинавська школа ТД прагне інтегрувати та розвивати концепції культурно-історичної психології Виготського та теорії діяльності Леонтьєва із західними інтелектуальними розробками, такими як когнітивна наука, американський прагматизм, конструктивізм та акторно-мережева теорія. Вона відома як скандинавська теорія діяльності. Роботи з системно-структурної теорії діяльності ведуться також дослідниками США та Великій Британії.
Частина змін є систематизацією робіт Леонтьєва. Хоча виклад Леонтьєва чіткий і добре структурований, він не так добре структурований, як формулювання Йрьо Енгестрема. Каптелінін зауважує, що Енгестрем «запропонував схему діяльності, відмінну від схеми Леонтьєва; вона містить три взаємодіючі суб'єкти — індивід, об'єкт і спільноту — замість двох компонентів — індивіда і об'єкта — в оригінальній схемі Леонтьєва».
Деякі зміни були внесені, очевидно, шляхом імпорту понять із теорії взаємодії людини та комп'ютера. Наприклад, було введено поняття правил, якого немає у Леонтьєва. Також у 1970-1980-х роках було введено поняття колективного суб'єкта (Леонтьєв має на увазі «спільну трудову діяльність», але суб'єктами діяльності є лише індивіди, а не групи).
Теорія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDBGamRHbDJhWFI1WDNONWMzUmxiUzV3Ym1jdk1qSXdjSGd0UVdOMGFYWnBkSGxmYzNsemRHVnRMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Метою теорії діяльності є розуміння розумових можливостей окремої людини. Однак він відкидає ізольованих індивідів як недостатню , аналізуючи культурні та технічні аспекти людських дій.
Теорія діяльності найчастіше використовується для опису дій у соціально-технічній системі через шість пов'язаних елементів (Брайант та ін., як визначено Леонтьєвим 1981 і перевизначено в Енгестрем 1987) концептуальної системи, розширеної теоріями з більш нюансами:
- Об'єктність — мета діяльності системи. Об'єкт відноситься до об'єктивності реальності; елементи вважаються об'єктивними відповідно до природничих наук, але також мають соціальні та культурні властивості.
- Суб'єкт або інтерналізація — актори, залучені до діяльності; традиційне уявлення про психічні процеси
- Спільнота чи екстерналізація — соціальний контекст; всі актори, що беруть участь у системі діяльності
- Інструменти або посередництво інструментів — артефакти (або концепції), що використовуються акторами в системі (як матеріальні, так і абстрактні артефакти). Інструменти впливають на взаємодію актор-структура, вони змінюються з накопиченням досвіду. Крім фізичної форми розвиваються і знання. Інструменти залежать від культури, і їх використання є способом накопичення та передачі соціальних знань. Інструменти впливають як на агентів, так і на структуру.
- Поділ праці — соціальні верстви, ієрархічна структура діяльності, розподіл діяльності між суб'єктами системи
- Правила — умовності, рекомендації та правила, що регулюють діяльність у системі
Теорія діяльності допомагає пояснити, як та соціальна організація опосередковують соціальну дію (Брайант та ін.).
Інформаційні системи
Застосування теорії діяльності до інформаційних систем походить від роботи Бонні Нарді та Карі Куутті. Робота Куутті розглядається нижче. Підхід Нарді коротко виглядає так: Нарді (стор. 6) описав теорію діяльності як «…потужний і прояснюючий описовий інструмент, а не сильно прогностична теорія. Метою теорії діяльності є розуміння єдності свідомості та діяльності… Теоретики діяльності стверджують, що свідомість — це не набір дискретних безтілесних когнітивних актів (прийняття рішень, класифікація, запам'ятовування), і, звичайно, не мозок; скоріше, свідомість знаходиться в повсякденній практиці: ви є тим, що ви робите». Нарді (стор. 5) також стверджував, що «теорія діяльності пропонує чітке поняття посередництва — весь людський досвід формується інструментами та системами знаків, які ми використовуємо». Нарді (стор. 6) пояснив, що «основний принцип теорії діяльності полягає в тому, що поняття свідомості є центральним для зображення діяльності. Виготський описав свідомість як феномен, який об'єднує увагу, намір, пам'ять, мислення та мову…» і (стор. 7) «Теорія діяльності, з її акцентом на важливості мотиву і свідомості, які притаманні лише людині, розглядає людей і речі як фундаментально різні. Люди не зводяться до „вузлів“ чи „агентів“ у системі; „обробка інформації“ не розглядається як щось, що можна моделювати однаково для людей і машин».
У пізнішій роботі Нарді та ін., порівнюючи теорію діяльності з когнітивною наукою, стверджують, що «теорія діяльності — це перш за все соціальна теорія свідомості», а тому… «теорія діяльності прагне визначити свідомість, тобто всі психічні функції, включаючи запам'ятовування, прийняття рішень, класифікацію, узагальнення, абстрагування тощо, як продукт нашої соціальної взаємодії з іншими людьми та використання нами інструментів». Для теоретиків діяльності «свідомість», схоже, відноситься до будь-якого психічного функціонування, тоді як більшість інших підходів до психології розмежовують свідомі та несвідомі функції.
За останні 15 років використання та дослідження теорії діяльності в інформаційних системах зросли. Один напрямок досліджень зосереджений на змінах, опосередкованих технологіями, і впровадженні технологій і тому, як вони порушують, змінюють і покращують організаційну робочу діяльність. У цих дослідженнях системи діяльності використовуються для розуміння виникаючих протиріч у трудовій діяльності, які тимчасово вирішуються за допомогою інформаційних систем (інструментів) та/або виникають внаслідок впровадження інформаційних систем. Інформатичні науки використовують подібний підхід до теорії діяльності, щоб зрозуміти інформаційну поведінку «в контексті».
У сфері інформаційно-комунікаційних технологій (ІКТ) і розвитку (область дослідження в інформаційних системах) теорія діяльності також використовувалася для інформування про розробку ІТ-систем і для створення рамок для вивчення ІКТ в умовах розвитку.
Крім того, Etengoff & Daiute провели нещодавню роботу, досліджуючи, як інтерфейси соціальних медіа можна продуктивно використовувати для посередництва в конфліктах. Їхня робота проілюструвала цю точку зору за допомогою аналізу онлайн-взаємодій між геями та членами їхніх релігійних сімей і зусиль молодих сунітів-мусульман підтримувати позитивну етнічну ідентичність через релігійні онлайн-форуми в контексті після 9/11.
Взаємодія людина–комп'ютер
Поява персонального комп'ютера поставила під сумнів зосередженість традиційних розробників систем на мейнфреймових системах для автоматизації існуючих робочих рутин. Крім того, з'явилася потреба зосередитися на тому, як працювати з матеріалами та об'єктами за допомогою комп'ютера. У пошуках теоретичних і методичних перспектив, придатних для вирішення питань гнучкості і більш досконалого посередництва між людиною, матеріалом і результатами через інтерфейс, здавалося перспективним звернутися до ще досить молодої дослідницької традиції HCI, яка виникла в основному в США (для подальшого обговорення див. Bannon & Bødker, 1991).
Зокрема, когнітивістським теоріям бракувало засобів для вирішення низки проблем, які виникли в результаті емпіричних проектів (див. Bannon & Bødker, 1991):
1. Багато ранніх просунутих користувацьких інтерфейсів припускали, що користувачі самі є дизайнерами, і, відповідно, будувалися на припущенні про типового користувача, без урахування кваліфікації, робочого середовища, розподілу роботи тощо.
2. Зокрема, роль артефакту, який стоїть між користувачем і його матеріалами, об'єктами та результатами, була недостатньо зрозумілою.
3. При валідації результатів і проектів основна увага приділялася користувачам-початківцям, тоді як повсякденному використанню досвідченими користувачами і проблемам розвитку експертизи майже не приділялося уваги.
4. Детальний аналіз завдань і ідеалізовані моделі, створені на основі аналізу завдань, не змогли відобразити складність і непередбачуваність реальних дій.
5. З точки зору складних робочих ситуацій, вражаючим було те, що більшість HCI були зосереджені на одному користувачеві — одному комп'ютері, на відміну від постійної співпраці та координації реальних робочих ситуацій (ця проблема пізніше призвела до розвитку кооперативної праці з допомогою комп'ютера).
6. Користувачі в основному розглядалися як об'єкти дослідження.
Через ці недоліки необхідно було вийти за межі когнітивної науки HCI, щоб знайти або розробити необхідну теоретичну платформу. Європейська психологія пішла іншим шляхом, ніж американська, надихаючись діалектичним матеріалізмом (Hydén 1981, Engeström, 1987). Такі філософи, як Хайдеггер і Вітгенштейн, зіграли важливу роль, насамперед через обговорення обмежень ШІ (Winograd & Flores 1986, Dreyfus & Dreyfus 1986). Сучмен (1987) з подібним фокусом ввів етнометодологію в дискусії, а Ен (1988) заснував свій трактат про дизайн комп'ютерних артефактів на Марксі, Гайдеггері та Вітгенштейні. Розвиток теоретичного кута діяльності в першу чергу здійснювався Бодкером (1991, 1996) і Куутті (Баннон і Куутті, 1993, Куутті, 1991, 1996), обидва сильно надихалися скандинавськими групами теорії діяльності в психології. Беннон (1990, 1991) і Грудін (1990a і b) зробили значний внесок у розвиток підходу, зробивши його доступним для аудиторії HCI. Робота Каптелініна (1996) була важливою для зв'язку з раннім розвитком теорії діяльності в Росії. Нарді підготував досі найбільш придатну колекцію літератури з теоретичної діяльності HCI (Nardi, 1996).
Системно-структурна теорія діяльності (ССТД)
Наприкінці 1990-х років група російських та американських теоретиків діяльності, що працювали в системно-кібернетичній традиції Бернштейна та Анохіна, почала публікувати англомовні статті та книги, присвячені темам людського фактору та ергономіки, а останнім часом взаємодія людина–комп'ютер. Під рубрикою системно-структурної теорії діяльності (ССТД) ця робота представляє сучасний синтез у теорії діяльності, яка об'єднує культурно-історичні та системно-структурні напрямки традиції (а також інші роботи в радянській психології, такі як Психологія Set) із висновками та методами із західних людських факторів/ергономіки та когнітивної психології.
Розробка ССТД була спеціально орієнтована на аналіз і проектування основних елементів трудової діяльності людини: завдань, інструментів, методів, об'єктів і результатів, а також навичок, досвіду та здібностей залучених суб'єктів. ССТД розробила методики як для якісного, так і для кількісного опису трудової діяльності. Її дизайн-орієнтований аналіз спеціально зосереджується на взаємозв'язку між структурою та саморегуляцією трудової діяльності та конфігурацією її матеріальних компонентів.
Пояснення
У цьому розділі представлено короткий вступ до теорії діяльності та деякі короткі коментарі щодо людської творчості в теорії діяльності та наслідки теорії діяльності для неявного знання та навчання.
Діяльності
Теорія діяльності починається з поняття діяльності. Діяльність розглядається як система людських «дій», за допомогою яких суб'єкт працює над об'єктом з метою отримання бажаного результату. Для цього суб'єкт використовує інструменти, які можуть бути зовнішніми (наприклад, сокира, комп'ютер) або внутрішніми (наприклад, план). Як ілюстрацію можна навести роботу автоматизованого колл-центру. Як ми побачимо пізніше, у цій діяльності може бути задіяно багато суб'єктів, і кожен суб'єкт може мати один або кілька мотивів (наприклад, покращення управління постачанням, кар'єрний ріст або отримання контролю над життєво важливим джерелом енергії організації). Простим прикладом діяльності в колл-центрі може бути телефонний оператор (суб'єкт), який змінює платіжні записи клієнта (об'єкт) таким чином, щоб дані для виставлення рахунків були правильними (результат), використовуючи графічний інтерфейс до бази даних (інструмент).
Куутті формулює теорію діяльності в термінах структури діяльності. «Діяльність — форма діяльності, спрямована на об'єкт, а види діяльності відрізняються одна від одної відповідно до їхніх об'єктів. Перетворення об'єкта на результат мотивує існування діяльності. Об'єкт може бути матеріальною річчю, але може бути і менш відчутним».
Потім Куутті додає третій термін, інструмент, який є «посередником» між діяльністю та об'єктом. «Інструмент водночас і дозволяє, і обмежує: він наділяє суб'єкта в процесі трансформації історично накопиченим досвідом і „викристалізованими“ в ньому навичками, але він також обмежує взаємодію перспективою цього конкретного інструменту або знаряддя; інші потенційні можливості об'єкта залишаються невидимими для суб'єкта…».
Як зауважує Веренікіна, знаряддя праці — це «соціальні об'єкти з певними способами функціонування, виробленими суспільно в процесі праці і можливими лише тому, що вони відповідають цілям практичної дії».
Рівні
Діяльність моделюється як трирівнева ієрархія. Куутті схематизує процеси в теорії діяльності як трирівневу систему.
Веренікіна перефразовує Леонтьєва, пояснюючи, що «неспівпадіння дії та операцій… проявляється в діях з інструментами, тобто матеріальними об'єктами, які є кристалізованими операціями, а не діями чи цілями. Якщо перед людиною стоїть конкретна мета, скажімо, розібрати машину, то вона повинна використовувати різні операції; не має значення, як були вивчені окремі операції, тому що формулювання операції відбувається інакше, ніж формулювання мети, яка ініціювала дію».
Рівні діяльності також характеризуються своїми цілями: «Діяльність орієнтована на мотиви, тобто об'єкти, які самі по собі спонукають до неї. Кожен мотив — це об'єкт, матеріальний чи ідеальний, який задовольняє потребу. Дії — це процеси, функціонально підпорядковані діяльності, спрямовані на досягнення конкретних усвідомлених цілей… Дії реалізуються через операції, які визначаються реальними умовами діяльності».
Енгестрем розробив розширену модель діяльності, яка додає інший компонент, спільноту («ті, хто поділяє той самий об'єкт»), а потім додає правила для посередництва між суб'єктом і спільнотою, а також розподіл праці для посередництва між об'єктом і спільнотою.
Куутті стверджує, що «ці три класи слід розуміти широко. Інструментом може бути все, що використовується в процесі трансформації, включаючи як матеріальні інструменти, так і інструменти для мислення. Правила охоплюють як явні, так і неявні норми, конвенції та соціальні відносини в громаді. Поділ праці — це явна та неявна організація спільноти, пов'язана з процесом перетворення об'єкта на результат».
Таким чином, теорія діяльності включає поняття, що діяльність здійснюється в соціальному контексті або конкретно в спільноті. Таким чином, спосіб, у який діяльність вписується в контекст, визначається двома результуючими концепціями:
- правила: вони є як явними, так і неявними та визначають, як суб'єкти мають вписуватися в спільноту;
- поділ праці: це описує те, як об'єкт діяльності відноситься до спільноти.
Внутрішня площина дії
Теорія діяльності надає низку корисних концепцій, які можуть бути використані для усунення відсутності вираження «м'яких» факторів, які неадекватно представлені в більшості систем моделювання процесів. Одним із таких понять є внутрішній план дії. Теорія діяльності визнає, що кожна діяльність має місце у двох площинах: зовнішній і внутрішній. Зовнішній план представляє об'єктивні компоненти дії, тоді як внутрішній план представляє суб'єктивні компоненти дії. Каптелінін визначає внутрішній план дій як «[…] концепцію, розроблену в теорії діяльності, яка відноситься до здатності людини виконувати маніпуляції з внутрішнім уявленням про зовнішні об'єкти перед початком дій з цими об'єктами в реальності».
Розглянуті вище поняття мотивів, цілей і умов також сприяють моделюванню м'яких факторів. Один із принципів теорії діяльності полягає в тому, що багато видів діяльності мають множинну мотивацію («полімотивація»). Наприклад, програміст, який пише програму, може ставити цілі, пов'язані з кількома мотивами, такими як збільшення його або її річної премії, отримання відповідного досвіду кар'єри та внесок у досягнення цілей організації.
Теорія діяльності далі стверджує, що суб'єкти об'єднані в спільноти, де правила є посередниками між суб'єктом і спільнотою, а між об'єктом і спільнотою — розподіл праці. Суб'єкт може бути частиною кількох спільнот, а сама спільнота може бути частиною інших спільнот.
Творчість людини
Людська творчість відіграє важливу роль у теорії діяльності, що «люди… є по суті творчими істотами» з «творчим, непередбачуваним характером». Тихомиров також аналізує важливість творчої діяльності, протиставляючи її рутинній діяльності, і відзначає важливий зсув комп'ютеризації в балансі до творчої діяльності.
Карл Маркс, теоретик соціології, стверджував, що люди відрізняються від інших видів тим, що вони створюють усе, що їм потрібно для виживання. За Марксом, це описується як видове буття. Маркс вважав, що ми знаходимо свою справжню ідентичність у тому, що виробляємо своєю особистою працею.
Навчання та неявне знання
Теорія діяльності має цікавий підхід до складних проблем навчання і, зокрема, неявного знання. Навчання було улюбленою темою теоретиків управління, але воно часто представлялося абстрактно, відокремлено від робочих процесів, до яких має застосовуватися навчання. Теорія діяльності надає потенційний коректив цій тенденції. Наприклад, огляд роботи Нонаки щодо створення знань, зроблений Енгестремом, пропонує вдосконалення, засновані на теорії діяльності, зокрема припускаючи, що процес організаційного навчання включає попередні етапи формування цілей і проблем, яких немає у Нонаки. Ломпшер, замість того, щоб розглядати навчання як передачу, бачить формування цілей навчання та розуміння учнем того, що їм потрібно отримати, як ключ до формування навчальної діяльності.
Особливо важливою для вивчення навчання в організаціях є проблема неявних знань, які, за словами Нонаки, «є дуже особистим і їх важко формалізувати, що ускладнює спілкування з іншими або обмін з іншими». Концепція операції Леонтьєва дає важливе розуміння цієї проблеми. Крім того, ключову ідею інтерналізації спочатку ввів Виготський як «внутрішню реконструкцію зовнішньої операції». Інтерналізація згодом стала ключовим терміном теорії неявних знань і була визначена як «процес втілення явних знань у неявні знання». Інтерналізація була описана Енгестремом як «ключовий психологічний механізм», відкритий Виготським, і далі обговорюється Веренікіною.
Див. також
Примітки
- також відома як культурно-історична теорія діяльності
- Yasnitsky, A. (2018). Vygotsky: An Intellectual Biography. London and New York: Routledge BOOK PREVIEW
- Bedny, Gregory; Meister, David (1997). The Russian Theory of Activity: Current Applications To Design and Learning. Series in Applied Psychology. Psychology Press. ISBN .
- Engeström, Yrjö; Miettinen, Reijo; Punamäki, Raija-Leena (1999). Perspectives on Activity Theory. Cambridge University Press. ISBN .
- Nardi, Bonnie (1995). Context and Consciousness: Activity Theory and Human-Computer Interaction. MIT Press. ISBN .
- Foot, K. (2001). Cultural-Historical Activity Theory as Practical Theory: Illuminating the Development of a Conflict Monitoring Network. Communication Theory, 11(1), 56–83. DOI:10.1111/j.1468-2885.2001.tb00233.x http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/j.1468-2885.2001.tb00233.x/abstract
- Russell, D. (1997). Rethinking genre in school and society: An activity theory analysis. Written Communication, 14(4), 504—554.
- Spinuzzi, C. (2003). Tracing Genres through Organizations. MIT Press.
- C. Bazerman & D. Russell (Eds.) (2003). Writing selves, writing societies. WAC Clearinghouse & MCA.
- D. Russell & C. Bazerman (Eds.) (1997). The Activity of Writing; The Writing of Activity. Special issue of Mind, Culture, and Activity, 4(4).
- Fjeld, M., Lauche, K., Bichsel, M., Voorhorst, F., Krueger, H., Rauterberg, M. (2002): Physical and Virtual Tools: Activity Theory Applied to the Design of Groupware. In B. A. Nardi & D. F. Redmiles (eds.) A Special Issue of Computer Supported Cooperative Work (CSCW): Activity Theory and the Practice of Design, Volume 11 (1–2), pp. 153—180.
- Morf, Martin E.; Weber, Wolfgang G. (May 2000). I/O Psychology and the bridging of A. N. Leont'ev's activity theory. Canadian Psychology. 41 (2): 81—93. doi:10.1037/h0088234. ISSN 1878-7304.
- Debreczeny, Paul (1999). Pushkin on Literature. Selected, trans., and ed. Tatiana Wolff. Rev. ed., with an introductory essay, John Bayley. Evanston: Northwestern University Press, 1998. xxxviii, 554 pp. Plates. $24.95, paper. Slavic Review. 58 (2): 459—460. doi:10.2307/2673091. ISSN 0037-6779. JSTOR 2673091.
- Karwowski, Waldemar (11 червня 2019), Bedny; Bedny (ред.), Applied and Systemic-Structural Activity Theories, Applied and Systemic-Structural Activity Theory, Boca Raton, FL : CRC Press, [2019] | Series: Human activity: Efficiency, safety, complexity, and reliability of performance: CRC Press: 3—26, doi:10.1201/9780429466311-1, ISBN , процитовано 28 вересня 2022
- Kerr, Stephen. Why Vygotsky?. University of Washington. Процитовано 5 November 2013.
- Kaptelinin 1996, p. 57
- Bertelsen, Olav W.; Bødker, Susanne (2003). Chapter 11: Activity Theory. У Carroll, J.M. (ред.). HCI Models, Theories, and Framewors: Toward an Interdisciplinary Science. doi:10.4135/9781412957397.n3.
{{}}
:|archive-url=
вимагає|url=
() - Nardi, B. A. (1996). Activity theory and human computer interaction In B. A. Nardi (Ed.), Context and Consciousness: Activity Theory and Human-Computer Interaction (pp. 1–8). Cambridge, Massachusetts: The MIT Press.
- Ditsa, G. (2003). Activity theory as a theoretical foundation for information systems research Information management (pp. 192—231): IGI Publishing.
- Chen, R., Sharman, R., Rao, H. R., & Upadhyaya, S. J. (2013). Data Model Development for Fire Related Extreme Events: An Activity Theory Approach. MIS Quarterly, in press.
- Allen, David K.; Brown, Andrew; Karanasios, Stan; Norman, Alistair (2013). How should technology-mediated organizational change be explained? A comparison of the contributions of critical realism and activity theory (PDF). MIS Quarterly. 37 (3): 835—854. doi:10.25300/MISQ/2013/37.3.08.
- Allen, D., Karanasios, S., & Slavova, M. (2011). Working with activity theory: Context, technology, and information behavior. Journal of the American Society for Information Science and Technology, 62(4), 776—788. DOI:10.1002/asi.21441 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/asi.21441/abstract
- Wilson, T. D. (2008). Activity theory and information seeking. Annual Review of Information Science and Technology, 42, 119—161 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/aris.2008.1440420111/abstract
- Korpela, M., Mursu, A., & Soriyan, H. A. (2002). Information Systems Development as an Activity. Computer Supported Cooperative Work, 11, 111—128.
- Karanasios, S., & Allen, D. K. (2013). ICT and Development in the Context of Chernobyl Nuclear Power Plant Closure. Information Systems Journal, 23(2). DOI:10.1111/isj.12011 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/isj.12011/abstract
- Etengoff, C. & Daiute, C. (2015). Online Coming Out Communications between Gay Men and their Religious Family Allies: A Family of Choice and Origin Perspective, Journal of GLBT Family Studies. DOI:10.1080/1550428X.2014.964442
- Etengoff, C. & Daiute, C., (2013). Sunni-Muslim American Religious Development during Emerging Adulthood, Journal of Adolescent Research, 28(6), 690—714. DOI:10.1177/0743558413477197
- Bedny, G. Z. & Meister, D. (1997). The Russian Theory of Activity: Current Applications to Design and Learning, Mahwah, NJ, Lawrence Erlbaum Associates.
- Bedny, G. Z. & Karwowski, W. (2003b). A Systemic-Structural Activity Approach to the Design of Human-Computer Interaction Tasks. International Journal of Human-Computer Interaction, 16, pp. 235—260.
- Bedny, G. Z. & Karwowski, W. (2006) A Systemic-Structural Theory of Activity: Applications to Human Performance and Work Design. Boca Raton, CRC Press/Taylor & Francis.
- Verenikina, Irina M (2010). Vygotsky in twenty-first-century research. с. 16.
- Engeström, Yrjö (1987). Learning by Expanding: An Activity-theoretical Approach to Developmental Research. Orienta-Konsultit Oy. ISBN .
- Engeström, Yrjö (1987). Learning by expanding : an activity-theoretical approach to developmental research. Helsinki: Orienta-Konsultit Oy. ISBN . OCLC 28711285.
- Engeström, Yrjö (1987). Learning by expanding : an activity-theoretical approach to developmental research. Helsinki: Orienta-Konsultit Oy. ISBN . OCLC 28711285.
- Kaptelinin 1996, p. 51
- Allan, Kenneth (21 травня 2013). The social lens : an invitation to social and sociological theory (вид. Third). Thousand Oaks, CA. ISBN . OCLC 829099056.
- Nonaka, Ikujiro; Takeuchi, Hirotaka (1995). The Knowledge-Creating Company: How Japanese Companies Create the Dynamics of Innovation. Oxford University Press. ISBN .
- Vygotsky, L. S. (1978). Mind in society: The development of higher psychological processes. Cambridge, MA: Harvard University Press. с. 56. ISBN .
Джерела
- Leont'ev, A. Problems of the development of mind. English translation, Progress Press, 1981, Moscow. (Russian original 1947).
- Leont'ev, A. Activity, Consciousness, and Personality
- Engeström, Y. Learning by expanding
- Yasnitsky, A. (2011). Vygotsky Circle as a Personal Network of Scholars: Restoring Connections Between People and Ideas. Integrative Psychological and Behavioral Science, DOI:10.1007/s12124-011-9168-5 pdf
- Verenikina, I. & Gould, E. (1998) Cultural-historical Psychology & Activity Theory. In Hasan, H., Gould., E. & Hyland, P. (Eds.) Activity Theory and Information Systems (7–18), Vol. 1.Wollongong: UOW Press
Подальше читання
- Bertelsen, O.W. and Bødker, S., 2003. Activity theory. In J. M. Carroll (Ed.) HCI models, theories, and frameworks: Toward a multidisciplinary science, Morgan Kaufmann, San Francisco. pp. 291–324.
- Bryant, Susan, Andrea Forte and Amy Bruckman, Becoming Wikipedian: Transformation of participation in a collaborative online encyclopedia, Proceedings of GROUP International Conference on Supporting Group Work, 2005. pp 1.-10
- Kaptelinin, Victor, and Bonnie A. Nardi. (2006) Acting with Technology: Activity Theory and Interaction Design., MIT Press.
- Mazzoni, E. (2006). «Extending Web Sites' Usability: from a Cognitive Perspective to an Activity Theory Approach». In S. Zappala and C. Gray (Eds.) Impact of e-Commerce on Consumers and Small Firms. Aldershot, Hampshire (England), Ashgate.
Посилання
- Майбутнє теорії діяльності
- Георгос Какарінос (2013): Методологічні роздуми про теорію діяльності Леонтьєва: Теорія діяльності та «Логіка історії» [ 9 September 2019 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pro psihosocialnu teoriyu starinnya div Teoriya diyalnosti TD zagalnij termin dlya ryadu eklektichnih teorij socialnih nauk i doslidzhen yaki syagayut korinnyam u radyansku teoriyu psihologichnoyi diyalnosti zapochatkovanu Sergiyem Rubinshtejnom u 1930 h rokah Piznishe jogo propaguvav i populyarizuvav Oleksij Leontyev Deyaki slidi teoriyi na pochatku yiyi mozhna takozh znajti v kilkoh robotah Lva Vigotskogo Ci vcheni pragnuli zrozumiti lyudsku diyalnist yak sistemne ta socialno obumovlene yavishe ta vijti za ramki paradigm refleksologiyi vchennya Volodimira Behteryeva ta jogo poslidovnikiv ta umovnogo refleksu vchennya Ivana Pavlova ta jogo shkoli psihoanalizu ta biheviorizmu Teoriya stala odniyeyu iz osnovnih psihologichnih pidhodiv u kolishnomu SRSR shiroko zastosovuyuchis yak u teoretichnij tak i v prikladnij psihologiyi a takozh v osviti profesijnij pidgotovci ergonomici socialnij psihologiyi ta psihologiyi praci Teoriya diyalnosti Gruntuyetsya nadiyalnist Teoriya diyalnosti ye skorishe opisovoyu metateoriyeyu abo strukturoyu nizh teoriyeyu prognozuvannya Vona rozglyadaye vsyu sistemu roboti diyalnosti vklyuchno z komandami organizaciyami tosho krim odnogo uchasnika chi koristuvacha Vona vrahovuye seredovishe istoriyu lyudini kulturu rol artefaktu motivaciyu ta skladnist realnoyi zhittyevoyi diyalnosti Odna z silnih storin TD polyagaye v tomu sho vona dolaye rozriv mizh okremim sub yektom i socialnoyu realnistyu vona vivchaye obidva cherez poserednicku diyalnist Odiniceyu analizu v TD ye koncepciya ob yektno oriyentovanoyi kolektivnoyi ta kulturno oposeredkovanoyi diyalnosti lyudini abo sistemi diyalnosti Cya sistema vklyuchaye ob yekt abo ob yekt sub yekt oposeredkovuyuchi artefakti znaki ta instrumenti pravila spilnist i rozpodil praci Motiv diyalnosti v TD stvoryuyetsya cherez napruzhenist i protirichchya vseredini elementiv sistemi Za slovami etnografa providnogo teoretika TD teoriya diyalnosti zoseredzhuyetsya na praktici sho pozbavlyaye vid neobhidnosti vidriznyati prikladnu vid chistoyi nauki rozuminnya povsyakdennoyi praktiki v realnomu sviti ye samoyu metoyu naukovoyi praktiki Predmetom teoriyi diyalnosti ye rozuminnya yednosti svidomosti i diyalnosti Cej pidhid inodi zvanij osoblivo korisnij dlya vivchennya grupi yaka isnuye zdebilshogo u virtualnij formi yiyi komunikaciya oposeredkovana perevazhno elektronnimi ta drukovanimi tekstami Teoriya kulturno istorichnoyi diyalnosti vidpovidno takozh bula zastosovana do v ramkah kompozicijnih doslidzhen shob rozglyanuti yak kvazistabilizovani formi spilkuvannya vporyadkovuyut stosunki ta robotu formuyuchi spilni znannya ta cinnosti yak v osvitnih tak i na robochih miscyah TD osoblivo korisna yak linza v metodologiyah yakisnih doslidzhen napriklad etnografiya tematichni doslidzhennya TD nadaye metod rozuminnya j analizu yavisha poshuku zakonomirnostej i visnovkiv shodo vzayemodij opisu yavish i predstavlennya yavish za dopomogoyu vbudovanoyi movi ta ritoriki Konkretna diyalnist ce cilespryamovana abo cilespryamovana vzayemodiya sub yekta z ob yektom shlyahom vikoristannya zasobiv Ci instrumenti ye eksteriorizovanimi formami psihichnih procesiv sho proyavlyayutsya v konstruktah fizichnih chi psihologichnih U rezultati ponyattya instrumentiv v TD ye shirokim i mozhe vklyuchati stacionarni cifrovi pristroyi bibliotechni materiali abo navit fizichni miscya dlya zustrichej TD viznaye internalizaciyu ta eksternalizaciyu kognitivnih procesiv pov yazanih iz vikoristannyam instrumentiv a takozh transformaciyu abo rozvitok sho ye rezultatom vzayemodiyi IstoriyaVitoki teoriyi diyalnosti mozhna prostezhiti do kilkoh dzherel yaki zgodom porodili rizni vzayemodopovnyuyuchi ta perepleteni napryami rozvitku Cya rozpovid bude zoseredzhena na troh najvazhlivishih iz cih napryamkiv Pershij pov yazanij z i zokrema z trijkoyu molodih rosijskih doslidnikiv Vigotskogo Leontyeva i Luriyi Vigotskij zasnuvav kulturno istorichnu psihologiyu oblast yaka stala osnovoyu suchasnoyi TD Leontyev odin z golovnih zasnovnikiv teoriyi diyalnosti yak rozvivav tak i kritikuvav roboti Vigotskogo Formulyuvannya zagalnoyi teoriyi diyalnosti Leontyeva v danij chas maye silnij vpliv na postradyanski rozrobki v TD yaki v osnovnomu stosuyutsya socialno naukovih organizacijnih ta pismovih doslidzhen a ne psihologichnih doslidzhen ta organizaciyi Drugij vazhlivij napryamok rozvitku v ramkah teoriyi diyalnosti vklyuchaye rosijskih vchenih takih yak Petro Anohin i Mikola Bernshtejn yaki bilsh bezposeredno zajmayutsya nejrofiziologichnimi osnovami diyalnosti yiyi zasnuvannya pov yazuyut z radyanskim filosofom psihologom Sergiyem Rubinshtejnom Cya robota zgodom bula rozroblena takimi doslidnikami yak Pushkin Zinchenko ta Gordyeyeva Ponomarenko Zarakovskij ta inshi i v danij chas najbilsh vidoma zavdyaki robotam z sistemno strukturnoyi teoriyi diyalnosti yaki vikonuyutsya Grigoriyem Byednim ta jogo spivrobitnikami vklyuchayuchi fokus shodo zastosuvannya ciyeyi teoriyi a takozh inshih pov yazanih teorij Nareshti u zahidnomu sviti diskusiyi ta vikoristannya TD v osnovnomu obramlyayutsya skandinavskoyu teoriyeyu diyalnosti rozroblenoyu Yur ye Engestremom Rosiya Pislya rannoyi smerti Vigotskogo Leontyev liderom doslidnickoyi grupi nini vidomoyi yak Harkivska psihologichna shkola stav i znachno po novomu rozshiriv ramki doslidzhen Vigotskogo Leontyev vpershe rozglyanuv psihologiyu tvarin divlyachis na riznij stupin nayavnosti u tvarin rozumovih procesiv Vin prijshov do visnovku sho refleksionizm Pavlova ne ye dostatnim poyasnennyam povedinki tvarin i sho tvarini mayut aktivne stavlennya do dijsnosti yake vin nazvav aktivnistyu Zokrema povedinku vishih primativ takih yak shimpanze mozhna poyasniti lishe formuvannyam u mavp bagatofaznih planiv za dopomogoyu instrumentiv Potim Leontyev perejshov do lyudej i vkazav sho lyudi zdijsnyuyut diyi yaki sami po sobi ne zadovolnyayut potrebi ale spriyayut kincevomu zadovolennyu potrebi Chasto ci diyi mayut sens lishe v socialnomu konteksti spilnoyi trudovoyi diyalnosti Ce privelo jogo do riznici mizh diyalnistyu yaka zadovolnyaye potrebu i diyami yaki stanovlyat diyalnist Leontyev takozh stverdzhuvav sho diyalnist lyudini vidobrazhayetsya v yiyi psihichnij diyalnosti tobto za jogo slovami materialna dijsnist pred yavlyayetsya svidomosti ale tilki v yiyi zhittyevomu zmisti abo znachenni Diyalnisna teoriya takozh vplinula na rozvitok rozroblenoyi Georgiyem Shedrovickim Skandinaviya TD zalishavsya praktichno nevidomim za mezhami Radyanskogo Soyuzu do seredini 1980 h rokiv koli jogo pidhopili skandinavski doslidniki Persha mizhnarodna konferenciya z teoriyi diyalnosti vidbulasya lishe v 1986 roci Najpersha neradyanska stattya yaku cituye Nardi stattya 1987 roku Jro Engestrema Navchannya shlyahom rozshirennya Ce prizvelo do pereformulyuvannya AT Kuutti zaznachaye sho termin teoriya diyalnosti mozhna vikoristovuvati v dvoh znachennyah posilayuchis na originalnu radyansku tradiciyu abo posilayuchis na mizhnarodnu bagatogolosu spilnotu yaka zastosovuye originalni ideyi ta rozvivaye yih dali Skandinavska shkola TD pragne integruvati ta rozvivati koncepciyi kulturno istorichnoyi psihologiyi Vigotskogo ta teoriyi diyalnosti Leontyeva iz zahidnimi intelektualnimi rozrobkami takimi yak kognitivna nauka amerikanskij pragmatizm konstruktivizm ta aktorno merezheva teoriya Vona vidoma yak skandinavska teoriya diyalnosti Roboti z sistemno strukturnoyi teoriyi diyalnosti vedutsya takozh doslidnikami SShA ta Velikij Britaniyi Chastina zmin ye sistematizaciyeyu robit Leontyeva Hocha viklad Leontyeva chitkij i dobre strukturovanij vin ne tak dobre strukturovanij yak formulyuvannya Jro Engestrema Kaptelinin zauvazhuye sho Engestrem zaproponuvav shemu diyalnosti vidminnu vid shemi Leontyeva vona mistit tri vzayemodiyuchi sub yekti individ ob yekt i spilnotu zamist dvoh komponentiv individa i ob yekta v originalnij shemi Leontyeva Deyaki zmini buli vneseni ochevidno shlyahom importu ponyat iz teoriyi vzayemodiyi lyudini ta komp yutera Napriklad bulo vvedeno ponyattya pravil yakogo nemaye u Leontyeva Takozh u 1970 1980 h rokah bulo vvedeno ponyattya kolektivnogo sub yekta Leontyev maye na uvazi spilnu trudovu diyalnist ale sub yektami diyalnosti ye lishe individi a ne grupi TeoriyaDiagrama sistemi diyalnosti Metoyu teoriyi diyalnosti ye rozuminnya rozumovih mozhlivostej okremoyi lyudini Odnak vin vidkidaye izolovanih individiv yak nedostatnyu analizuyuchi kulturni ta tehnichni aspekti lyudskih dij Teoriya diyalnosti najchastishe vikoristovuyetsya dlya opisu dij u socialno tehnichnij sistemi cherez shist pov yazanih elementiv Brajant ta in yak viznacheno Leontyevim 1981 i pereviznacheno v Engestrem 1987 konceptualnoyi sistemi rozshirenoyi teoriyami z bilsh nyuansami Ob yektnist meta diyalnosti sistemi Ob yekt vidnositsya do ob yektivnosti realnosti elementi vvazhayutsya ob yektivnimi vidpovidno do prirodnichih nauk ale takozh mayut socialni ta kulturni vlastivosti Sub yekt abo internalizaciya aktori zalucheni do diyalnosti tradicijne uyavlennya pro psihichni procesi Spilnota chi eksternalizaciya socialnij kontekst vsi aktori sho berut uchast u sistemi diyalnosti Instrumenti abo poserednictvo instrumentiv artefakti abo koncepciyi sho vikoristovuyutsya aktorami v sistemi yak materialni tak i abstraktni artefakti Instrumenti vplivayut na vzayemodiyu aktor struktura voni zminyuyutsya z nakopichennyam dosvidu Krim fizichnoyi formi rozvivayutsya i znannya Instrumenti zalezhat vid kulturi i yih vikoristannya ye sposobom nakopichennya ta peredachi socialnih znan Instrumenti vplivayut yak na agentiv tak i na strukturu Podil praci socialni verstvi iyerarhichna struktura diyalnosti rozpodil diyalnosti mizh sub yektami sistemi Pravila umovnosti rekomendaciyi ta pravila sho regulyuyut diyalnist u sistemi Teoriya diyalnosti dopomagaye poyasniti yak ta socialna organizaciya oposeredkovuyut socialnu diyu Brajant ta in Informacijni sistemiZastosuvannya teoriyi diyalnosti do informacijnih sistem pohodit vid roboti Bonni Nardi ta Kari Kuutti Robota Kuutti rozglyadayetsya nizhche Pidhid Nardi korotko viglyadaye tak Nardi stor 6 opisav teoriyu diyalnosti yak potuzhnij i proyasnyuyuchij opisovij instrument a ne silno prognostichna teoriya Metoyu teoriyi diyalnosti ye rozuminnya yednosti svidomosti ta diyalnosti Teoretiki diyalnosti stverdzhuyut sho svidomist ce ne nabir diskretnih beztilesnih kognitivnih aktiv prijnyattya rishen klasifikaciya zapam yatovuvannya i zvichajno ne mozok skorishe svidomist znahoditsya v povsyakdennij praktici vi ye tim sho vi robite Nardi stor 5 takozh stverdzhuvav sho teoriya diyalnosti proponuye chitke ponyattya poserednictva ves lyudskij dosvid formuyetsya instrumentami ta sistemami znakiv yaki mi vikoristovuyemo Nardi stor 6 poyasniv sho osnovnij princip teoriyi diyalnosti polyagaye v tomu sho ponyattya svidomosti ye centralnim dlya zobrazhennya diyalnosti Vigotskij opisav svidomist yak fenomen yakij ob yednuye uvagu namir pam yat mislennya ta movu i stor 7 Teoriya diyalnosti z yiyi akcentom na vazhlivosti motivu i svidomosti yaki pritamanni lishe lyudini rozglyadaye lyudej i rechi yak fundamentalno rizni Lyudi ne zvodyatsya do vuzliv chi agentiv u sistemi obrobka informaciyi ne rozglyadayetsya yak shos sho mozhna modelyuvati odnakovo dlya lyudej i mashin U piznishij roboti Nardi ta in porivnyuyuchi teoriyu diyalnosti z kognitivnoyu naukoyu stverdzhuyut sho teoriya diyalnosti ce persh za vse socialna teoriya svidomosti a tomu teoriya diyalnosti pragne viznachiti svidomist tobto vsi psihichni funkciyi vklyuchayuchi zapam yatovuvannya prijnyattya rishen klasifikaciyu uzagalnennya abstraguvannya tosho yak produkt nashoyi socialnoyi vzayemodiyi z inshimi lyudmi ta vikoristannya nami instrumentiv Dlya teoretikiv diyalnosti svidomist shozhe vidnositsya do bud yakogo psihichnogo funkcionuvannya todi yak bilshist inshih pidhodiv do psihologiyi rozmezhovuyut svidomi ta nesvidomi funkciyi Za ostanni 15 rokiv vikoristannya ta doslidzhennya teoriyi diyalnosti v informacijnih sistemah zrosli Odin napryamok doslidzhen zoseredzhenij na zminah oposeredkovanih tehnologiyami i vprovadzhenni tehnologij i tomu yak voni porushuyut zminyuyut i pokrashuyut organizacijnu robochu diyalnist U cih doslidzhennyah sistemi diyalnosti vikoristovuyutsya dlya rozuminnya vinikayuchih protirich u trudovij diyalnosti yaki timchasovo virishuyutsya za dopomogoyu informacijnih sistem instrumentiv ta abo vinikayut vnaslidok vprovadzhennya informacijnih sistem Informatichni nauki vikoristovuyut podibnij pidhid do teoriyi diyalnosti shob zrozumiti informacijnu povedinku v konteksti U sferi informacijno komunikacijnih tehnologij IKT i rozvitku oblast doslidzhennya v informacijnih sistemah teoriya diyalnosti takozh vikoristovuvalasya dlya informuvannya pro rozrobku IT sistem i dlya stvorennya ramok dlya vivchennya IKT v umovah rozvitku Krim togo Etengoff amp Daiute proveli neshodavnyu robotu doslidzhuyuchi yak interfejsi socialnih media mozhna produktivno vikoristovuvati dlya poserednictva v konfliktah Yihnya robota proilyustruvala cyu tochku zoru za dopomogoyu analizu onlajn vzayemodij mizh geyami ta chlenami yihnih religijnih simej i zusil molodih sunitiv musulman pidtrimuvati pozitivnu etnichnu identichnist cherez religijni onlajn forumi v konteksti pislya 9 11 Vzayemodiya lyudina komp yuterPoyava personalnogo komp yutera postavila pid sumniv zoseredzhenist tradicijnih rozrobnikiv sistem na mejnfrejmovih sistemah dlya avtomatizaciyi isnuyuchih robochih rutin Krim togo z yavilasya potreba zosereditisya na tomu yak pracyuvati z materialami ta ob yektami za dopomogoyu komp yutera U poshukah teoretichnih i metodichnih perspektiv pridatnih dlya virishennya pitan gnuchkosti i bilsh doskonalogo poserednictva mizh lyudinoyu materialom i rezultatami cherez interfejs zdavalosya perspektivnim zvernutisya do she dosit molodoyi doslidnickoyi tradiciyi HCI yaka vinikla v osnovnomu v SShA dlya podalshogo obgovorennya div Bannon amp Bodker 1991 Zokrema kognitivistskim teoriyam brakuvalo zasobiv dlya virishennya nizki problem yaki vinikli v rezultati empirichnih proektiv div Bannon amp Bodker 1991 1 Bagato rannih prosunutih koristuvackih interfejsiv pripuskali sho koristuvachi sami ye dizajnerami i vidpovidno buduvalisya na pripushenni pro tipovogo koristuvacha bez urahuvannya kvalifikaciyi robochogo seredovisha rozpodilu roboti tosho 2 Zokrema rol artefaktu yakij stoyit mizh koristuvachem i jogo materialami ob yektami ta rezultatami bula nedostatno zrozumiloyu 3 Pri validaciyi rezultativ i proektiv osnovna uvaga pridilyalasya koristuvacham pochatkivcyam todi yak povsyakdennomu vikoristannyu dosvidchenimi koristuvachami i problemam rozvitku ekspertizi majzhe ne pridilyalosya uvagi 4 Detalnij analiz zavdan i idealizovani modeli stvoreni na osnovi analizu zavdan ne zmogli vidobraziti skladnist i neperedbachuvanist realnih dij 5 Z tochki zoru skladnih robochih situacij vrazhayuchim bulo te sho bilshist HCI buli zoseredzheni na odnomu koristuvachevi odnomu komp yuteri na vidminu vid postijnoyi spivpraci ta koordinaciyi realnih robochih situacij cya problema piznishe prizvela do rozvitku kooperativnoyi praci z dopomogoyu komp yutera 6 Koristuvachi v osnovnomu rozglyadalisya yak ob yekti doslidzhennya Cherez ci nedoliki neobhidno bulo vijti za mezhi kognitivnoyi nauki HCI shob znajti abo rozrobiti neobhidnu teoretichnu platformu Yevropejska psihologiya pishla inshim shlyahom nizh amerikanska nadihayuchis dialektichnim materializmom Hyden 1981 Engestrom 1987 Taki filosofi yak Hajdegger i Vitgenshtejn zigrali vazhlivu rol nasampered cherez obgovorennya obmezhen ShI Winograd amp Flores 1986 Dreyfus amp Dreyfus 1986 Suchmen 1987 z podibnim fokusom vviv etnometodologiyu v diskusiyi a En 1988 zasnuvav svij traktat pro dizajn komp yuternih artefaktiv na Marksi Gajdeggeri ta Vitgenshtejni Rozvitok teoretichnogo kuta diyalnosti v pershu chergu zdijsnyuvavsya Bodkerom 1991 1996 i Kuutti Bannon i Kuutti 1993 Kuutti 1991 1996 obidva silno nadihalisya skandinavskimi grupami teoriyi diyalnosti v psihologiyi Bennon 1990 1991 i Grudin 1990a i b zrobili znachnij vnesok u rozvitok pidhodu zrobivshi jogo dostupnim dlya auditoriyi HCI Robota Kaptelinina 1996 bula vazhlivoyu dlya zv yazku z rannim rozvitkom teoriyi diyalnosti v Rosiyi Nardi pidgotuvav dosi najbilsh pridatnu kolekciyu literaturi z teoretichnoyi diyalnosti HCI Nardi 1996 Sistemno strukturna teoriya diyalnosti SSTD Naprikinci 1990 h rokiv grupa rosijskih ta amerikanskih teoretikiv diyalnosti sho pracyuvali v sistemno kibernetichnij tradiciyi Bernshtejna ta Anohina pochala publikuvati anglomovni statti ta knigi prisvyacheni temam lyudskogo faktoru ta ergonomiki a ostannim chasom vzayemodiya lyudina komp yuter Pid rubrikoyu sistemno strukturnoyi teoriyi diyalnosti SSTD cya robota predstavlyaye suchasnij sintez u teoriyi diyalnosti yaka ob yednuye kulturno istorichni ta sistemno strukturni napryamki tradiciyi a takozh inshi roboti v radyanskij psihologiyi taki yak Psihologiya Set iz visnovkami ta metodami iz zahidnih lyudskih faktoriv ergonomiki ta kognitivnoyi psihologiyi Rozrobka SSTD bula specialno oriyentovana na analiz i proektuvannya osnovnih elementiv trudovoyi diyalnosti lyudini zavdan instrumentiv metodiv ob yektiv i rezultativ a takozh navichok dosvidu ta zdibnostej zaluchenih sub yektiv SSTD rozrobila metodiki yak dlya yakisnogo tak i dlya kilkisnogo opisu trudovoyi diyalnosti Yiyi dizajn oriyentovanij analiz specialno zoseredzhuyetsya na vzayemozv yazku mizh strukturoyu ta samoregulyaciyeyu trudovoyi diyalnosti ta konfiguraciyeyu yiyi materialnih komponentiv PoyasnennyaU comu rozdili predstavleno korotkij vstup do teoriyi diyalnosti ta deyaki korotki komentari shodo lyudskoyi tvorchosti v teoriyi diyalnosti ta naslidki teoriyi diyalnosti dlya neyavnogo znannya ta navchannya Diyalnosti Teoriya diyalnosti pochinayetsya z ponyattya diyalnosti Diyalnist rozglyadayetsya yak sistema lyudskih dij za dopomogoyu yakih sub yekt pracyuye nad ob yektom z metoyu otrimannya bazhanogo rezultatu Dlya cogo sub yekt vikoristovuye instrumenti yaki mozhut buti zovnishnimi napriklad sokira komp yuter abo vnutrishnimi napriklad plan Yak ilyustraciyu mozhna navesti robotu avtomatizovanogo koll centru Yak mi pobachimo piznishe u cij diyalnosti mozhe buti zadiyano bagato sub yektiv i kozhen sub yekt mozhe mati odin abo kilka motiviv napriklad pokrashennya upravlinnya postachannyam kar yernij rist abo otrimannya kontrolyu nad zhittyevo vazhlivim dzherelom energiyi organizaciyi Prostim prikladom diyalnosti v koll centri mozhe buti telefonnij operator sub yekt yakij zminyuye platizhni zapisi kliyenta ob yekt takim chinom shob dani dlya vistavlennya rahunkiv buli pravilnimi rezultat vikoristovuyuchi grafichnij interfejs do bazi danih instrument Kuutti formulyuye teoriyu diyalnosti v terminah strukturi diyalnosti Diyalnist forma diyalnosti spryamovana na ob yekt a vidi diyalnosti vidriznyayutsya odna vid odnoyi vidpovidno do yihnih ob yektiv Peretvorennya ob yekta na rezultat motivuye isnuvannya diyalnosti Ob yekt mozhe buti materialnoyu richchyu ale mozhe buti i mensh vidchutnim Potim Kuutti dodaye tretij termin instrument yakij ye poserednikom mizh diyalnistyu ta ob yektom Instrument vodnochas i dozvolyaye i obmezhuye vin nadilyaye sub yekta v procesi transformaciyi istorichno nakopichenim dosvidom i vikristalizovanimi v nomu navichkami ale vin takozh obmezhuye vzayemodiyu perspektivoyu cogo konkretnogo instrumentu abo znaryaddya inshi potencijni mozhlivosti ob yekta zalishayutsya nevidimimi dlya sub yekta Yak zauvazhuye Verenikina znaryaddya praci ce socialni ob yekti z pevnimi sposobami funkcionuvannya viroblenimi suspilno v procesi praci i mozhlivimi lishe tomu sho voni vidpovidayut cilyam praktichnoyi diyi Rivni Diyalnist modelyuyetsya yak tririvneva iyerarhiya Kuutti shematizuye procesi v teoriyi diyalnosti yak tririvnevu sistemu Verenikina perefrazovuye Leontyeva poyasnyuyuchi sho nespivpadinnya diyi ta operacij proyavlyayetsya v diyah z instrumentami tobto materialnimi ob yektami yaki ye kristalizovanimi operaciyami a ne diyami chi cilyami Yaksho pered lyudinoyu stoyit konkretna meta skazhimo rozibrati mashinu to vona povinna vikoristovuvati rizni operaciyi ne maye znachennya yak buli vivcheni okremi operaciyi tomu sho formulyuvannya operaciyi vidbuvayetsya inakshe nizh formulyuvannya meti yaka iniciyuvala diyu Rivni diyalnosti takozh harakterizuyutsya svoyimi cilyami Diyalnist oriyentovana na motivi tobto ob yekti yaki sami po sobi sponukayut do neyi Kozhen motiv ce ob yekt materialnij chi idealnij yakij zadovolnyaye potrebu Diyi ce procesi funkcionalno pidporyadkovani diyalnosti spryamovani na dosyagnennya konkretnih usvidomlenih cilej Diyi realizuyutsya cherez operaciyi yaki viznachayutsya realnimi umovami diyalnosti Engestrem rozrobiv rozshirenu model diyalnosti yaka dodaye inshij komponent spilnotu ti hto podilyaye toj samij ob yekt a potim dodaye pravila dlya poserednictva mizh sub yektom i spilnotoyu a takozh rozpodil praci dlya poserednictva mizh ob yektom i spilnotoyu Kuutti stverdzhuye sho ci tri klasi slid rozumiti shiroko Instrumentom mozhe buti vse sho vikoristovuyetsya v procesi transformaciyi vklyuchayuchi yak materialni instrumenti tak i instrumenti dlya mislennya Pravila ohoplyuyut yak yavni tak i neyavni normi konvenciyi ta socialni vidnosini v gromadi Podil praci ce yavna ta neyavna organizaciya spilnoti pov yazana z procesom peretvorennya ob yekta na rezultat Takim chinom teoriya diyalnosti vklyuchaye ponyattya sho diyalnist zdijsnyuyetsya v socialnomu konteksti abo konkretno v spilnoti Takim chinom sposib u yakij diyalnist vpisuyetsya v kontekst viznachayetsya dvoma rezultuyuchimi koncepciyami pravila voni ye yak yavnimi tak i neyavnimi ta viznachayut yak sub yekti mayut vpisuvatisya v spilnotu podil praci ce opisuye te yak ob yekt diyalnosti vidnositsya do spilnoti Vnutrishnya ploshina diyi Teoriya diyalnosti nadaye nizku korisnih koncepcij yaki mozhut buti vikoristani dlya usunennya vidsutnosti virazhennya m yakih faktoriv yaki neadekvatno predstavleni v bilshosti sistem modelyuvannya procesiv Odnim iz takih ponyat ye vnutrishnij plan diyi Teoriya diyalnosti viznaye sho kozhna diyalnist maye misce u dvoh ploshinah zovnishnij i vnutrishnij Zovnishnij plan predstavlyaye ob yektivni komponenti diyi todi yak vnutrishnij plan predstavlyaye sub yektivni komponenti diyi Kaptelinin viznachaye vnutrishnij plan dij yak koncepciyu rozroblenu v teoriyi diyalnosti yaka vidnositsya do zdatnosti lyudini vikonuvati manipulyaciyi z vnutrishnim uyavlennyam pro zovnishni ob yekti pered pochatkom dij z cimi ob yektami v realnosti Rozglyanuti vishe ponyattya motiviv cilej i umov takozh spriyayut modelyuvannyu m yakih faktoriv Odin iz principiv teoriyi diyalnosti polyagaye v tomu sho bagato vidiv diyalnosti mayut mnozhinnu motivaciyu polimotivaciya Napriklad programist yakij pishe programu mozhe staviti cili pov yazani z kilkoma motivami takimi yak zbilshennya jogo abo yiyi richnoyi premiyi otrimannya vidpovidnogo dosvidu kar yeri ta vnesok u dosyagnennya cilej organizaciyi Teoriya diyalnosti dali stverdzhuye sho sub yekti ob yednani v spilnoti de pravila ye poserednikami mizh sub yektom i spilnotoyu a mizh ob yektom i spilnotoyu rozpodil praci Sub yekt mozhe buti chastinoyu kilkoh spilnot a sama spilnota mozhe buti chastinoyu inshih spilnot Tvorchist lyudini Lyudska tvorchist vidigraye vazhlivu rol u teoriyi diyalnosti sho lyudi ye po suti tvorchimi istotami z tvorchim neperedbachuvanim harakterom Tihomirov takozh analizuye vazhlivist tvorchoyi diyalnosti protistavlyayuchi yiyi rutinnij diyalnosti i vidznachaye vazhlivij zsuv komp yuterizaciyi v balansi do tvorchoyi diyalnosti Karl Marks teoretik sociologiyi stverdzhuvav sho lyudi vidriznyayutsya vid inshih vidiv tim sho voni stvoryuyut use sho yim potribno dlya vizhivannya Za Marksom ce opisuyetsya yak vidove buttya Marks vvazhav sho mi znahodimo svoyu spravzhnyu identichnist u tomu sho viroblyayemo svoyeyu osobistoyu praceyu Navchannya ta neyavne znannya Teoriya diyalnosti maye cikavij pidhid do skladnih problem navchannya i zokrema neyavnogo znannya Navchannya bulo ulyublenoyu temoyu teoretikiv upravlinnya ale vono chasto predstavlyalosya abstraktno vidokremleno vid robochih procesiv do yakih maye zastosovuvatisya navchannya Teoriya diyalnosti nadaye potencijnij korektiv cij tendenciyi Napriklad oglyad roboti Nonaki shodo stvorennya znan zroblenij Engestremom proponuye vdoskonalennya zasnovani na teoriyi diyalnosti zokrema pripuskayuchi sho proces organizacijnogo navchannya vklyuchaye poperedni etapi formuvannya cilej i problem yakih nemaye u Nonaki Lompsher zamist togo shob rozglyadati navchannya yak peredachu bachit formuvannya cilej navchannya ta rozuminnya uchnem togo sho yim potribno otrimati yak klyuch do formuvannya navchalnoyi diyalnosti Osoblivo vazhlivoyu dlya vivchennya navchannya v organizaciyah ye problema neyavnih znan yaki za slovami Nonaki ye duzhe osobistim i yih vazhko formalizuvati sho uskladnyuye spilkuvannya z inshimi abo obmin z inshimi Koncepciya operaciyi Leontyeva daye vazhlive rozuminnya ciyeyi problemi Krim togo klyuchovu ideyu internalizaciyi spochatku vviv Vigotskij yak vnutrishnyu rekonstrukciyu zovnishnoyi operaciyi Internalizaciya zgodom stala klyuchovim terminom teoriyi neyavnih znan i bula viznachena yak proces vtilennya yavnih znan u neyavni znannya Internalizaciya bula opisana Engestremom yak klyuchovij psihologichnij mehanizm vidkritij Vigotskim i dali obgovoryuyetsya Verenikinoyu Div takozhKritichna psihologiya TKID Pedagogichna psihologiya Proyektuvannya vzayemodiyiPrimitkitakozh vidoma yak kulturno istorichna teoriya diyalnosti Yasnitsky A 2018 Vygotsky An Intellectual Biography London and New York Routledge BOOK PREVIEW Bedny Gregory Meister David 1997 The Russian Theory of Activity Current Applications To Design and Learning Series in Applied Psychology Psychology Press ISBN 978 0 8058 1771 3 Engestrom Yrjo Miettinen Reijo Punamaki Raija Leena 1999 Perspectives on Activity Theory Cambridge University Press ISBN 978 0 521 43730 1 Nardi Bonnie 1995 Context and Consciousness Activity Theory and Human Computer Interaction MIT Press ISBN 978 0 262 14058 4 Foot K 2001 Cultural Historical Activity Theory as Practical Theory Illuminating the Development of a Conflict Monitoring Network Communication Theory 11 1 56 83 DOI 10 1111 j 1468 2885 2001 tb00233 x http onlinelibrary wiley com doi 10 1111 j 1468 2885 2001 tb00233 x abstract Russell D 1997 Rethinking genre in school and society An activity theory analysis Written Communication 14 4 504 554 Spinuzzi C 2003 Tracing Genres through Organizations MIT Press C Bazerman amp D Russell Eds 2003 Writing selves writing societies WAC Clearinghouse amp MCA D Russell amp C Bazerman Eds 1997 The Activity of Writing The Writing of Activity Special issue of Mind Culture and Activity 4 4 Fjeld M Lauche K Bichsel M Voorhorst F Krueger H Rauterberg M 2002 Physical and Virtual Tools Activity Theory Applied to the Design of Groupware In B A Nardi amp D F Redmiles eds A Special Issue of Computer Supported Cooperative Work CSCW Activity Theory and the Practice of Design Volume 11 1 2 pp 153 180 Morf Martin E Weber Wolfgang G May 2000 I O Psychology and the bridging of A N Leont ev s activity theory Canadian Psychology 41 2 81 93 doi 10 1037 h0088234 ISSN 1878 7304 Debreczeny Paul 1999 Pushkin on Literature Selected trans and ed Tatiana Wolff Rev ed with an introductory essay John Bayley Evanston Northwestern University Press 1998 xxxviii 554 pp Plates 24 95 paper Slavic Review 58 2 459 460 doi 10 2307 2673091 ISSN 0037 6779 JSTOR 2673091 Karwowski Waldemar 11 chervnya 2019 Bedny Bedny red Applied and Systemic Structural Activity Theories Applied and Systemic Structural Activity Theory Boca Raton FL CRC Press 2019 Series Human activity Efficiency safety complexity and reliability of performance CRC Press 3 26 doi 10 1201 9780429466311 1 ISBN 9780429466311 procitovano 28 veresnya 2022 Kerr Stephen Why Vygotsky University of Washington Procitovano 5 November 2013 Kaptelinin 1996 p 57 Bertelsen Olav W Bodker Susanne 2003 Chapter 11 Activity Theory U Carroll J M red HCI Models Theories and Framewors Toward an Interdisciplinary Science doi 10 4135 9781412957397 n3 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a archive url vimagaye url dovidka Nardi B A 1996 Activity theory and human computer interaction In B A Nardi Ed Context and Consciousness Activity Theory and Human Computer Interaction pp 1 8 Cambridge Massachusetts The MIT Press Ditsa G 2003 Activity theory as a theoretical foundation for information systems research Information management pp 192 231 IGI Publishing Chen R Sharman R Rao H R amp Upadhyaya S J 2013 Data Model Development for Fire Related Extreme Events An Activity Theory Approach MIS Quarterly in press Allen David K Brown Andrew Karanasios Stan Norman Alistair 2013 How should technology mediated organizational change be explained A comparison of the contributions of critical realism and activity theory PDF MIS Quarterly 37 3 835 854 doi 10 25300 MISQ 2013 37 3 08 Allen D Karanasios S amp Slavova M 2011 Working with activity theory Context technology and information behavior Journal of the American Society for Information Science and Technology 62 4 776 788 DOI 10 1002 asi 21441 http onlinelibrary wiley com doi 10 1002 asi 21441 abstract Wilson T D 2008 Activity theory and information seeking Annual Review of Information Science and Technology 42 119 161 http onlinelibrary wiley com doi 10 1002 aris 2008 1440420111 abstract Korpela M Mursu A amp Soriyan H A 2002 Information Systems Development as an Activity Computer Supported Cooperative Work 11 111 128 Karanasios S amp Allen D K 2013 ICT and Development in the Context of Chernobyl Nuclear Power Plant Closure Information Systems Journal 23 2 DOI 10 1111 isj 12011 http onlinelibrary wiley com doi 10 1111 isj 12011 abstract Etengoff C amp Daiute C 2015 Online Coming Out Communications between Gay Men and their Religious Family Allies A Family of Choice and Origin Perspective Journal of GLBT Family Studies DOI 10 1080 1550428X 2014 964442 Etengoff C amp Daiute C 2013 Sunni Muslim American Religious Development during Emerging Adulthood Journal of Adolescent Research 28 6 690 714 DOI 10 1177 0743558413477197 Bedny G Z amp Meister D 1997 The Russian Theory of Activity Current Applications to Design and Learning Mahwah NJ Lawrence Erlbaum Associates Bedny G Z amp Karwowski W 2003b A Systemic Structural Activity Approach to the Design of Human Computer Interaction Tasks International Journal of Human Computer Interaction 16 pp 235 260 Bedny G Z amp Karwowski W 2006 A Systemic Structural Theory of Activity Applications to Human Performance and Work Design Boca Raton CRC Press Taylor amp Francis Verenikina Irina M 2010 Vygotsky in twenty first century research s 16 Engestrom Yrjo 1987 Learning by Expanding An Activity theoretical Approach to Developmental Research Orienta Konsultit Oy ISBN 9789519593326 Engestrom Yrjo 1987 Learning by expanding an activity theoretical approach to developmental research Helsinki Orienta Konsultit Oy ISBN 951 95933 2 2 OCLC 28711285 Engestrom Yrjo 1987 Learning by expanding an activity theoretical approach to developmental research Helsinki Orienta Konsultit Oy ISBN 951 95933 2 2 OCLC 28711285 Kaptelinin 1996 p 51 Allan Kenneth 21 travnya 2013 The social lens an invitation to social and sociological theory vid Third Thousand Oaks CA ISBN 9781412992787 OCLC 829099056 Nonaka Ikujiro Takeuchi Hirotaka 1995 The Knowledge Creating Company How Japanese Companies Create the Dynamics of Innovation Oxford University Press ISBN 978 0 19 509269 1 Vygotsky L S 1978 Mind in society The development of higher psychological processes Cambridge MA Harvard University Press s 56 ISBN 978 0 674 57628 5 DzherelaLeont ev A Problems of the development of mind English translation Progress Press 1981 Moscow Russian original 1947 Leont ev A Activity Consciousness and Personality Engestrom Y Learning by expanding Yasnitsky A 2011 Vygotsky Circle as a Personal Network of Scholars Restoring Connections Between People and Ideas Integrative Psychological and Behavioral Science DOI 10 1007 s12124 011 9168 5 pdf Verenikina I amp Gould E 1998 Cultural historical Psychology amp Activity Theory In Hasan H Gould E amp Hyland P Eds Activity Theory and Information Systems 7 18 Vol 1 Wollongong UOW PressPodalshe chitannyaBertelsen O W and Bodker S 2003 Activity theory In J M Carroll Ed HCI models theories and frameworks Toward a multidisciplinary science Morgan Kaufmann San Francisco pp 291 324 Bryant Susan Andrea Forte and Amy Bruckman Becoming Wikipedian Transformation of participation in a collaborative online encyclopedia Proceedings of GROUP International Conference on Supporting Group Work 2005 pp 1 10 Kaptelinin Victor and Bonnie A Nardi 2006 Acting with Technology Activity Theory and Interaction Design MIT Press Mazzoni E 2006 Extending Web Sites Usability from a Cognitive Perspective to an Activity Theory Approach In S Zappala and C Gray Eds Impact of e Commerce on Consumers and Small Firms Aldershot Hampshire England Ashgate PosilannyaMajbutnye teoriyi diyalnosti Georgos Kakarinos 2013 Metodologichni rozdumi pro teoriyu diyalnosti Leontyeva Teoriya diyalnosti ta Logika istoriyi 9 September 2019 u Wayback Machine