Софія Русова | |
---|---|
![]() | |
Народилася | 18 лютого 1856 Олешня, Городнянський повіт, Чернігівська губернія, Російська імперія |
Померла | 5 лютого 1940 (83 роки) Прага, Протекторат Богемії та Моравії |
Поховання | Ольшанський цвинтар[1] |
Країна | ![]() ![]() ![]() |
Національність | українка |
Діяльність | літературний критик, вихователька, політична діячка, правозахисниця |
Посада | педагог |
Батько | Q4262027? |
У шлюбі з | Русов Олександр Олександрович |
Діти | Русов Михайло Олександрович Русов Юрій Олександрович |
![]() ![]() |
Софі́я Фе́дорівна Ру́сова (до шлюбу Ліндфорс; 18 лютого 1856, Олешня, Чернігівська губернія — 5 лютого 1940, Прага) — українська учителька, письменниця, літературознавиця і громадська діячка, одна з організаторів фемінізму в Україні. Дружина Олександра Русова. Мати Юрія та Михайла Русових.
Життєпис
Народилася у родинному маєтку в Олешні Чернігівської губернії в родині генерала [ru] та Анни Олександрівни Жерве. По батьківській лінії походила з ліфляндських дворян, її дідом був відомий генерал і герой Наполеонівських війн [ru]. А по материнській лінії родина Жерве походила з французьких гугенотів. Її прадід, генерал-майор [ru], у 1760 році емігрував з Прусії в Російську імперію, де став комендантом Виборгу, а дід, генерал-лейтенант [ru], був комендантом Тобольська.
Родина переїхала до с. Олешня на Чернігівщині, де купили землю із садибою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE0TDFOdlptbHFZVjlTZFhOdmQyRXVhbkJuTHpJd01IQjRMVk52Wm1scVlWOVNkWE52ZDJFdWFuQm4uanBn.jpg)
Коли Софії було 10 років, померла мати, і родина переїхала до Києва. Закінчила Фундуклеївську гімназію Коли помер батько, дітям довелося сутужно, і в 1871 році разом із сестрою Марією відкрила перший в місті дитячий садок і позашкільну освіту для дорослих. 1 вересня 1871-го до їхнього приватного садочка завітало 20 вихованців. Серед них були дві донечки Старицьких, з родиною яких сестри Ліндфорс зблизилися. Увійшла в українське патріотичне середовище Лисенків-Старицьких, познайомилася і заприятелювала з Миколою Лисенком, Павлом Чубинським, Михайлом Драгомановим, Оленою Пчілкою та своїм майбутнім чоловіком етнографом та статистом Олександром Русовим.
Протягом 1874–1876 років була учасницею українського земляцтва у Санкт-Петербурзі. Допомагала чоловікові в підготовці повного «Кобзаря» Тараса Шевченка для видання у Празі 1876 року.
Згодом на хуторі поблизу Борзни працювала повитухою й вела культурно-освітянську роботу. Від 1879 року вчителювала в Олешні.
Ув'язнена 1881 року за зв'язки з російськими революційними колами і відтоді постійно перебувала під поліційним наглядом. Часто переслідувана, змінювала місце перебування, проте всюди включалася у громадську роботу (в «Київський Громаді», «Одеській Українській Громаді», «Харківському Обществі Грамотности», була головою «Національного Комітету Учителів» та ін.), влаштовувала прилюдні народні читання, організувала таємні школи. У 1879—1883 разом з чоловіком мешкала і працювала в Одесі, де складала каталоги української літератури. Була ув'язнена в одеській в'язниці.
Від 1909 року викладачка і професорка на Вищих жіночих курсах А. В. Жекуліної та у Фребелівському педагогічному інституті в Києві.
Співзасновниця і співробітниця педагогічного журналу «Світло» (1910–1914). У січні 1913 в Петербурзі на першому всеросійському жіночому з'їзді виступила на захист навчання українською мовою і поставила питання про навчання рідною мовою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF4THlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1TVTRNbDhsUkRBbFFqTWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRFbE9FWWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJEQWxRamhmSlVRd0pUazNKVVF3SlVFekpVUXdKVGxFSlVRd0pVRXdYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTROQ1ZFTVNVNU5pVkVNU1U1TjE4bFJEQWxRVEFsUkRFbE9ETWxSREVsT0RFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJERWxPVGN1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1TVTRNbDhsUkRBbFFqTWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRFbE9FWWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJEQWxRamhmSlVRd0pUazNKVVF3SlVFekpVUXdKVGxFSlVRd0pVRXdYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTROQ1ZFTVNVNU5pVkVNU1U1TjE4bFJEQWxRVEFsUkRFbE9ETWxSREVsT0RFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJERWxPVGN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
1917 — член Української Центральної Ради, голова Всеукраїнської учительської спілки. У міністерстві освіти (за гетьманату) очолювала департамент дошкільної та позашкільної освіти, активна у дерусифікації шкіл, влаштовуванні курсів українознавства, підготовці українських шкільних підручників і в укладанні плану й програми єдиної діяльної (трудової) школи, яка мала мати національний характер і базуватися на теорії (). Викладачка французької мови в Першій українській гімназії імені Т. Г. Шевченка.
У жовтні 1919 року в Кам'янці-Подільському засновано громадсько-політичну організацію — «Союз українок», Софія Русова очолила його культурний сектор.
Вона очолила громадську організацію «Комітет допомоги козакам», разом з Іваном Огієнком створила подільський відділ товариства Українського Червоного Хреста, організувала шпиталь для вояків армії УНР, їздила до Польщі довідатися, як ставляться до українських військовополонених у таборах, видавала дитячий журнал «Ранок», а згодом почала викладати педагогіку в університеті.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRrTHlWRU1DVTVReVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWpZbFJERWxPVFlsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJERWxPRGNsUkRFbE9UWWxSREFsUWpsZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl6SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd4WHpFNU1qTXVhbkJuTHpNd01IQjRMU1ZFTUNVNVF5VkVNU1U1TmlWRU1DVkNOaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRallsUkRFbE9UWWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EY2xSREVsT1RZbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXpKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hYekU1TWpNdWFuQm4uanBn.jpg)
1920 — лекторка педагогіки Кам'янець-Подільського державного українського університету і голова Української національної жіночої ради (до 1938 року). В листопаді 1920 року в Кам'янці-Подільському відкрилися двомісячні курси українознавства для старшин, військових урядовців та їх родин, організовані культурно-освітньою управою при Генеральному штабі Дієвої армії УНР; окрім Софії Русової лекції читали професори Іван Огієнко та Василь Біднов.
В середині листопада 1920 р. органи влади й війська УНР залишили місто. Через кілька днів довелося звикати до нових комуністичних порядків. Русова не думала виїжджати з міста, але почалися обшуки. З жахом згадувала про діяльність чекістів у Кам'янці: "Заарештували молоденьких дівчат-слухачок і розстріляли їх. Це був один жах, із цим не можна було ніяк примиритися, вони нищили нашу красу, нашу свідому молодь… З цим фактом нелюдської жорстокості я не могла ніяк помиритися. Пішла до своїх приятелів в університет. Усі в розпачі сидять і чекають: «Сьогодні ти, а завтра — я».
Від 1922 року на еміграції, з 1923 року в Празі, професорка педагогіки Українського Педагогічного Інституту імені Михайла Драгоманова.
У 1931—1933 роках Русова виявила активну громадянську позицію, започаткувала акцію допомоги голодуючим в Україні. Засновниця Національної ради українських жінок (НРУЖ) у Празі. Співпрацювала з науковими установами української громади Чехословаччини (соціологічний, педагогічний інститути), займалася перекладами різних іноземних текстів, спілкувалася з українськими політичними діячами — М. Шаповалом, П. Феденком, К. Мацієвичем, І. Мазепою, О. Шульгіним. Русова брала участь у роботі чергового Міжнародного жіночого Конгресу Ліги миру та свободи, який відбувся у м. Гренобль (Франція) 14-19 травня 1932 року. 15 травня Русова виголосила промову про становище українців у Румунії, Прикарпатті, про «український народ під совітами». Записала до щоденника про пережите того дня: «Проти мене кричали, гнали мене, а потім роздавали цілу літературу, прославляючи більшовиків». Її виступ не підтримали делегатки Данії, Швеції та СРСР, але «за» були представники Швейцарії, Болгарії. Русова вимагала від Ліги Націй висловити ставлення до радянської влади, уряд якої є «урядом терору і насильства над народами, що мають нещастя належати до совітів».
Восени 1932 року Русова разом із секретаркою НРУЖ Харитею Кононенко звернулися із закликом до світової спільноти допомогти «голодній Україні». Посилаючись на публікації в більшовицьких газетах «Пролетарська правда», «Радянське село», «Комсомолець України», «Пролетар», «Рабочий пролетар», «Комуніст», Русова та Кононенко закликали організації жіночого хреста стати на захист голодуючих українців. «На Східній Україні Голод, справжній голод з усіма його фізичними й моральними страховищами. Його можна було чекати ще за 2–3 роки, поки він опанував би майже усю територію України, але він виявився вже тепер, і більшовицька преса сама мусить визнати його грізне панування. Це нещастя цілої країни, мільйонів людей не викликано якимись фізичними причинами — чи недородом, чи кліматичними умовами — ні, він утворений штучно тими політичними умовами, в яких перебуває український народ під владою московських большевиків». Вони цитували газети про невиконання колгоспами річних планів, про боротьбу влади з «куркулями», про великий недосів зернових, про те, як «населення вже голодне і краде хліб», про ховання хліба в полову, солому, "вперто не здають його, бо самим нема чого їсти, і влада знову вимагає суворої кари для тих, хто потурає «куркулю», про експорт хліба. В той саме час, — наголошували вони, — коли вже голодне населення під страхом смерті ховає й краде хліб, на його очах цей дорогий хліб вивозять до Москви, до Ленінграду, бо «пролетарські центри чекають на хліб, на городину з України». Звернення Русової та Кононенко, яке згодом вилилося у їхню спільну статтю, підкреслювало катастрофічний стан сільського господарства: «Україна не виконала плану хлібозаготівлі».
Твори
Софія Русова — співробітниця численних наукових і популярних журналів — українських і російських, авторка праць в основному з педагогічних питань (зокрема дошкільного виховання), але також з літератури і мистецтва. Авторка праць про творчість Т. Шевченка, Г. Сковороди, Р. Тагора.
Найважливіші праці:
- «Початкова географія». СПб,1911.
- «Методика початкової географії». — К.: Українська школа, 1918.
- «Дошкільне виховання» (1918)
- «Перша читанка для дорослих, для вечірніх та недільних шкіл» (1918)
- «Методика колективного читання» (1918)
- «Єдина діяльна (трудова) школа» (1923)
- «Теорія і практика дошкільного виховання» (1924)
- «Дидактика» (1925, 1930)
- «Сучасні течії в новій педагогіці» (1932)
- «Роль жінки в дошкільному вихованні» (1934)
- «Дещо про дефективних дітей» (1935)
- «Мої спомини».-Львів,1937
- «Моральні завдання сучасної школи» (1938)
- підручники з географії і французької мови;
- спогади («Мої спомини», 1939), «Наші визначні Жінки» (1934; друге видання 1945).
- Теорія і практика дошкільного виховання / С. Русова. — Прага: Укр. громад. вид. фонд, 1924. — 130 с. [ 22 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Русова С. Серед рідної природи: оповідання / С. Русова; з мал. Ю. Русова. — Київ; Лейпциг: Катеринослав: Укр. вид-во в Катеринославі, 19–?. — 80 с. [ 9 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Русова С. Ф. Позашкільна освіта: засоби її переведення: лекції, читані на позашк. ф-ті Київ. пед. ін-ту / С. Русова. — Київ: Дзвін, 1918?. — 87 с. : табл. — (Українська педагогічна бібліотека ; № 14). [ 22 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Русова С. Нова школа соціального виховання / С. Русова. — Катеринослав ; Лейпциг: Укр. вид-во в Катеринославі, 1924. — 152 с. [ 23 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Русова С. Наші визначні жінки: літ. характеристики-силюети / С. Русова. — Коломия: Ред. часопису «Жіноча доля», 1934. — 100 с. [ 22 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Русова С. Ф. Єдина діяльна (трудова) школа: вступ. лекція на катедру педагогіки / С. Ф. Русова. — Катеринослав ; Лейпциг: Укр. вид-во в Катеринославі, 1923. — 53 с. [ 23 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Русова С. Як Болгари здобули собі свободу? : з 3 мал. і мапою Балкан. півострова / С. Русова ; з рос. мови пер. О. Охримович. — Львів: Вид-во Т-ва «Просвіта» у Львові, 1909. — 55, [1] с. : іл., карти. [ 4 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Русова С. Український буквар / С. Русова ; по підруч. А. Потебні. — Вид. 3-тє. — Київ: Всеувито, 1918. — 32 с. [ 22 вересня 2020 у Wayback Machine.]
Русова дала огляд української літератури в «Истории России в 19 ст.» (т. 4, 1908), зокрема огляд творчості Григорія Квітки-Основ'яненка, досліджувала драматичну творчість Спиридона Черкасенка, Олександра Олеся та ін., музику Миколи Лисенка та дитячу літературу.
2004 року на замовлення Державного комітету з інформаційної політики, телебачення і радіомовлення України в серії соціально значущих видань видрукувано книгу Софії Русової «Мемуари. Щоденник».
Основні ідеї
Серед ключових принципів педагогічної концепції Русової: гуманізм, демократизм, народність, природовідповідність, культуровідповідність, особистісно орієнтований підхід, соціальна обумовленість виховання та загальнолюдські цінності.
Центральне місце в багатогранній педагогічній спадщині вченої займає концепція української національної системи освіти і національного виховання, в межах якої отримали своєрідну інтерпретацію найважливіші, фундаментальні теоретико-методологічні проблеми — мета, завдання, зміст, методи, принципи, форми освіти, навчання й виховання. У центрі педагогічної концепції вченої перебуває дитина з її природженими задатками, здібностями, можливостями, талантами. Головне завдання виховання — забезпечення розвитку відзначених чинників, а також національної самосвідомості і загальнолюдської моралі; формування соціально зрілої, працелюбної, творчої особистості, здатної до свідомого суспільного вибору і збагачення інтелектуального, духовного, економічного, соціально-політичного і культурного потенціалу свого народу.
Виховний ідеал Русової: виховання гармонійної людини на засадах любові й пошани до найкращих національних традицій.
Концепція рідної української школи
- Успішно вирішувати ці завдання покликана рідна українська школа — школа рідної мови, гуманна й демократична, в якій вся структура, система, мета й завдання, зміст і методи, принципи і форми, сам дух наповнені ідеєю українства, забезпечення всебічного і гармонійного розвитку дитини.
- Система освіти, школа, виховання повинні здійснюватися, насамперед, згідно з принципом природовідповідності виховання, який передбачає, що виховання має ґрунтуватися на науковому розумінні природних і соціальних процесів, узгоджуватися з загальними законами розвитку природи і людини.
Виховні принципи
Заслуговують на увагу погляди Русової на проблеми розумового, морального, естетичного, трудового, дошкільного, сімейного виховання, підготовки вихователів дитячого садка, вчителя нової української школи.
- При розв'язанні проблем розумового виховання дослідниця була більш схильна до ідеї виховання розуму дитини в процесі природної, активної самостійної діяльності, хоч й не заперечувала й іншої — виховання розуму особистості повинно ґрунтуватися на узагальненому досвіді людства, сконцентрованому в науці, техніці, культурі, мистецтві, практиці.
- Розум повинен керувати всією духовною діяльністю людини, а отже необхідне виховання розуму.
- Відведення провідної ролі моральному вихованню у здійсненні загальної мети виховання — «витворити… людину в найкращому значенні цього слова», звучить лейтмотивом у багатьох творах Русової, виражаючи гуманістичну спрямованість її педагогічних ідей. Моральне виховання дітей, за її переконанням, може бути ефективним лише тоді, коли воно має цілеспрямований характер і здійснюється планомірно, починаючи з наймолодшого віку дитини, ґрунтуючись на національній основі.
- Головними завданнями морального виховання вчена вважала розвиток у дітей високих моральних почуттів, вироблення в них шляхом безпосередньої участі в добрих і корисних справах відповідних моральних навичок і моральної поведінки, а також формування моральної свідомості, стійких моральних переконань.
- Надзвичайно цікавими і корисними для теорії і практики сучасної школи є пропоновані С.Русовою шляхи і засоби морального виховання. За допомогою виховання вчена пропонувала поступово поширювати коло дитячої любові. Спочатку природжену любов до матері перенести на батька, потім на інших рідних — дідуся, бабусю, брата, сестру та ін., далі на вчителя, товаришів по школі і садку і т. д. Так, поширюючи свою любов все далі й далі, дитина на певному етапі свого розвитку починає відчувати любов до свого народу, своєї нації, врешті до всього людства. Намагання поширити любов до людей усього світу зайвий раз свідчать про гуманні й демократичні прагнення С.Русової.
- Софія Русова справедливо вважається класиком вітчизняного дошкільного виховання, про що красномовно свідчать її твори «Теорія і практика дошкільного виховання», «Дитячий сад на національнім ґрунті», «Дошкільне виховання», «Нова школа соціального виховання», «Націоналізація дошкільного виховання», «Нові методи дошкільного виховання», «Роль жінки у дошкільному виховання» та інші, а також подвижницька практична діяльність у галузі дошкільного виховання.
Нагрудний знак
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpsTDBKaFpHZGxYMU52Wm1saFgxSjFjMjkyWVY4eU1EQTFMbkJ1Wnk4eE5UQndlQzFDWVdSblpWOVRiMlpwWVY5U2RYTnZkbUZmTWpBd05TNXdibWM9LnBuZw==.png)
Вшановуючи внесок Русової у розвиток педагогічної науки та її роль у створенні національної системи освіти, 2005 року Міністерство освіти і науки України запровадило нагрудний знак «Софія Русова». Ним нагороджують наукових, науково-педагогічних і педагогічних працівників та працівниць за значні особисті успіхи у галузі дошкільної та позашкільної освіти.
Вшанування пам'яті
18 лютого 2016 року, Національний банк України ввів до обігу ювілейну монету, присвячену 160-річчю від дня народження Софії Русової.
В її честь названо (24 курінь УПЮ імені Софії Русової).
В рамках декомунізації в Полтаві провулок Бакинських комісарів було перейменовано на провулок родини Русових.
У Дарницькому районі Києва названо вулицю на честь Софії Русової, а також у Вінниці, Дніпрі, Рівному, Чернігові.
Див. також
Примітки
- BillionGraves — 2011.
- Шендеровський, 2009.
- УІНП. 1856, народилася Софія Русова. УІНП (укр.). Процитовано 16 червня 2024.
- Як Богдан Хмельницький, Устим Кармалюк і Софія Русова боролися за українське Поділля. The Village Україна (укр.). 31 січня 2024. Процитовано 11 лютого 2024.
- ЕНЦИКЛОПЕДІЯ ГОЛОДОМОРУ 1932-1933 РОКІВ В УКРАЇНІ (2018). resource.history.org.ua. Процитовано 18 липня 2019.
Джерела
- Русова Софія // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Софія Русова — талановита дочка України // Сайт Кіровоградської ОУНБ [ 15 липня 2019 у Wayback Machine.]
- Дорошенко Н. Софія Русова як педагог // Шлях виховання і навчання. — Л., 1936.
- Лукачова О. Софія Русова // Наша Школа. — Ужгород, 1936.
- Ярема Я. Софія Федорівна Ліндфорс-Русова // Промінь, ч. 11—12. — Вінніпеґ, 1970.
- Зайченко Іван. Апостол правди і науки: Софія Русова. До 150-річчя від дня народження
- Русова Софія Мемуари. Щоденник. — К.: Поліграфкнига, 2004. — 544 с.
- Завальнюк О. М. Історія Кам'янець-Подільського державного українського університету в іменах (1918—1921 рр.). — Кам'янець-Подільський: Абетка-НОВА, 2006. — С. 286—291.
- Шендеровський, Василь. Видатна просвітителька // Нехай не гасне світ науки / За ред. Е. Бабчук. — К. : ВД «Простір», 2009. — Кн. 1. — С. 279-287. — .
Рекомендована література
- Берегиня української національної школи. До 140-річчя від дня народження С. Ф. Русової. 1856—1940 // Календар знаменних і пам'ятних дат на 1 кв. 1996 р. — С. 82.
- Берегиня української національної школи: Урочистості до 135-річчя від дня народження // Рідна школа. — 1991. — № 2. — С. 86—87.
- Антонець Н. Дві гілки родоводу Софії Русової / Наталія Антонець // Педагогічна газета. — 2012. — № 9. — С. 7.
- Богуш А. Біологічне та соціальне у поглядах С. Русової на виховання // Дошкільне виховання. — 1996. — № 9. — С. 8—9.
- Гонюкова Л. В. Спогади Софії Русової // Український історичний журнал. — 1999. — № 5. — С. 133—148.
- Губко О. Т. Формування національної свідомості юнацтва у світлі ідей Софії Русової // Рідна школа. — 1992. — № 1. — С. 13—15.
- Гупало Сергій. Хрест великої українки // День. — 2006. — 17 лют. [ 14 квітня 2011 у Wayback Machine.]
- Гураш Л. Виховувати малят на засадах педагогіки Софії Русової // Дошкільне виховання. — 1998. — № 4. — С. 22–23.
- Гураш. Л. Софія Русова — «апостол Правди і Науки» // Дошкільне виховання. — 2001. — № 2. — С. 10—11.
- Дацюк Г. Софія, бо мудра // Початкова школа. — 1992. — № 1. — С. 59, 61.
- Дворецька В. Присвячується Софії Русовій // Дошкільне виховання. — 2001. — № 2. — С. 11.
- Джус О. В. Творча спадщина Софії Русової періоду еміграції / Прикарпатський національний університет імені Василя Стефаника. — Івано-Франківськ, 2002. — 260 c.
- Дичек Н. П. С. Ф. Русова і зарубіжна педагогіка // Педагогіка і психологія. — 1996. — № 3. — С. 169—177.
- Живодьор В. та ін. Видатні українські педагоги XX століття: Про національні основи виховання та традиційні народні моральні заповіді // Шкільна б-ка. — 2003. — № 7. — С. 62—63.
- Зайченко І. Листи Олександра та Софії Русових до Михайла та Віри Коцюбинських // Київська старовина. — 1999. — № 5. — С. 70—81.
- Ільєнко І. Про життя, педагогічну, видавницьку діяльність С. Русової та її спілкування з М. Рильським // Ільєнко І. Жага: Труди і дні Максима Рильського. — К., 1995. — С. 6—65.
- Калениченко Н. П., Кониленко Н. Б. Софія Русова // Рідна школа. — 1991. — № 12. — С. 68, 71.
- Качкан В. А. Просвітницький вогонь Софії Русової // Качкан В. А. Українське народознавство в іменах. У 2 ч. Ч. 1.: Навч. посіб. / За ред. А. В. Москаленко; Передм. А. Г. Погрібного). — К., 1994. — С. 151—159.
- Ківшар Т. Недруковані матеріали автобіографії Софії Русової // Київська старовина. — 1994. — № 1. — С. 105.
- Ківшар Т. Просвітяневська спадщина Софії Русової // Праці центру пам'ятознавства. — К., 1993. — Вип. 2. — С. 173—187.
- Коваленко Є. І., Пінчук І. М. Освітня діяльність і педагогічні погляди Софії Русової. — Ніжин, 1998. — 213 с.
- Коваленко Є. Софія Русова педагог-просвітитель, державний діяч, вчений // Рідна школа. — 2000. — № 8. — С. 35–38.
- Козуля О. Велика просвітителька // Козуля О. Жінки в історії України. — К., 1993. — С. 99–103.
- Кучинський М. Педагог і вчений (Софія Русова) // Історичний календар. — 2001. — К., 2001. — С. 115—118.
- Лахтадир О. Вчимося мудрості у Софії. (С.Русова) // Дошкільне виховання. — 1996. — № 3. — С. 13—14.
- Мазур Г. Педагогічну спадщину С. Ф. Русової — в масову практику роботи національної школи // Початкова школа. — 2001. — № 5. — С. 51—53.
- Мамновська Н. В. Концепція мовної освіти і мовленнєвого розвитку дітей у педагогічній спадщині Софії Русової // Педагогіка і психологія. — 1999. — № 1. — С. 129—135.
- Матеріали Всеукраїнських педагогічних читань, присвячених 140-річчю з дня народження С. Ф. Русової / АПН України, Інститут педагогіки / Є. І. Коваленко (ред.). — Чернігів, 1996. — Кн. 1: С.Русова — видатний педагог, державний, громадський діяч України. — 1996. — 59 с.; Кн. 2. Проблеми національного виховання у спадщині С. Русової. — 1996. — 70 с.; Кн. 3: Проблеми шкільної педагогіки і психології навчання і виховання у творчий спадщині Софії Русової. — 1996. — 125 с.
- Мельничук М. Світ правдивий і чистий. Духовність дитини очима Софії Русової // Дошкільне виховання. — 1997. № 6. — С. 14—15.
- Павлишин О. Русова Софія Федорівна // Західно-Українська Народна Республіка 1918—1923. Енциклопедія. Т. 3: П — С. Івано-Франківськ: Манускрипт-Львів, 2020. С. 290—293.
- Палієнко М. Софія Русова // Історія України в особах, 19–20 ст. / Авт. колектив: І. Войцеховська (керівник та ін.) — К, 1995. — С. 355—358.
- Пінчук І. М. Освітня діяльність і педагогічні погляди С. Русової (1856—1940): Автореф. дис. … канд. пед. наук. — К., 1994.
- Проскура О. Б. Біля джерел української педагогічної думки // Русова С. Вибрані твори. — К.: Освіта, 1996.
- Проскура О. Софія Русова // Освіта України. — 1997. — № 33.
- Проскура О. Педагог і діяч // Дошкільне виховання. — 1996. — № 3. — С. 12—13.
- Проскура О. В. Софія Русова — вчений, педагог, громадський діяч // Педагогіка і психологія. — 1996. — № 1. — С. 171—180.
- Проскура С. Софія Русова // Дивослово. — 1995. — № 9. — С. 53—58.
- Проскура О. В. Софія Русова — талановита дочка України // Початкова школа. — 1993. — № 3. — С. 44—46.
- Проскура О. С. С. Ф. Русова й концепція українського дитячого садка // Дошкільне виховання. — 1991. — № 7. — с. ; № 10. — С. 16—18.
- Рацул А. Віднайдене ім'я повертаеться до народу (С. Русова) // Освітянське слово. — 1996. № 4.
- Сергеєва В. Ф. Софія Русова про фізичний розвиток дітей дошкільного віку // Педагогіка і психологія. — 1996. — № 2. — С. 146—151.
- Соловей М. Шкільна географія і краєзнавство у педагогічній спадщині Софії Русової // Географія та основи економіки в школі. — 2001. — № 1. — С. 33—34.
- Сухомлинська О. Софія Русова в контексті розвитку педагогічної думки // Початкова школа. — 1996. — № 9. — С. 54.
- Чередниченко Д. Софія Русова і сучасна школа // Українська мова і література в школі. — 1992. — № 1. — С. 38–42.
- Ярема О. Повертається забута спадщина // Дошкільне виховання. — 1991. — № 6. — С. 21
- Джус О. Творча спадщина Софії Русової періоду еміграції. — Івано-Франківськ, 2002. — 260 с.
- Коваленко С., Пінчук І. Освітня діяльність і педагогічні погляди Софії Русової. — Ніжин, 1998. — 213 с.
- Корновенко С. В. Українська революція: Історичні портрети: навчальний посібник для студ.іст. фак-тів вищ. навч. закл. України / С. В. Корновенко, А. Г. Морозов, О. П. Реєнт. — Вінниця: Фоліант, 2004. — С. 183—184.
- Українська діаспора: літературні постаті, твори, біобібліографічні відомості / Упорядк. В. А. Просалової. — Донецьк: Східний видавничий дім, 2012. — 516 с.
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Русова Софія Федорівна |
- СОФІЯ РУСОВА | Програма «Велич особистості» | 2016 (ВІДЕО)
- Шендеровський В. Видатна просвітителька — Софія Русова [ 29 лютого 2020 у Wayback Machine.] / Василь Шендеровський. Нехай не гасне світ науки. Книга перша. — 3 лютого 2002 року.
- Т. С. Осташко. Русова Софія Федорівна [ 17 квітня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 382. — .
- Русова Софія // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1964. — Т. 7, кн. XIII : Літери Риз — Се. — С. 1645-1646. — 1000 екз.
- Хрест великої українки // День. — 2006. — 17 лют. [ 14 квітня 2011 у Wayback Machine.]
- Мати українських дітей // Україна молода. — 2010. — 18 лют. [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Благодійний фонд імені Софії Русової [ 24 лютого 2022 у Wayback Machine.]
- Інститут історії України [ 29 червня 2016 у Wayback Machine.]
- У мережу виклали паспорт Західноукраїнської Народної Республіки [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] // Gazeta.ua. — 2015. — 30 жовт.
- Русова Софія в Електронній бібліотеці «Культура України» [ 1 квітня 2019 у Wayback Machine.]
- Русова С. Як Болгари здобули собі свободу?: з 3 мал. і мапою Балкан. півострова / С. Русова; з рос. мови пер. О. Охримович. — Львів: Вид-во Т-ва «Просвіта» у Львові, 1909. — 55 с.: іл., карти. [ 4 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Русова С. Український буквар / С. Русова; по підруч. А. Потебні. — Вид. 3-тє. — Київ: Всеувито, 1918. — 32 с. [ 22 вересня 2020 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Rusova Im ya Sofiya RusovaSvitlina 1893 roku Svitlina 1893 rokuNarodilasya 18 lyutogo 1856 1856 02 18 Oleshnya Gorodnyanskij povit Chernigivska guberniya Rosijska imperiyaPomerla 5 lyutogo 1940 1940 02 05 83 roki Praga Protektorat Bogemiyi ta MoraviyiPohovannya Olshanskij cvintar 1 Krayina Rosijska imperiya UNR Getmanat ZUNRNacionalnist ukrayinkaDiyalnist literaturnij kritik vihovatelka politichna diyachka pravozahisnicyaPosada pedagogBatko Q4262027 U shlyubi z Rusov Oleksandr OleksandrovichDiti Rusov Mihajlo Oleksandrovich Rusov Yurij OleksandrovichRoboti u Vikidzherelah Vislovlyuvannya u Vikicitatah Rusova Sofiya Fedorivna u Vikishovishi Sofi ya Fe dorivna Ru sova do shlyubu Lindfors 18 lyutogo 1856 Oleshnya Chernigivska guberniya 5 lyutogo 1940 Praga ukrayinska uchitelka pismennicya literaturoznavicya i gromadska diyachka odna z organizatoriv feminizmu v Ukrayini Druzhina Oleksandra Rusova Mati Yuriya ta Mihajla Rusovih ZhittyepisNarodilasya u rodinnomu mayetku v Oleshni Chernigivskoyi guberniyi v rodini generala ru ta Anni Oleksandrivni Zherve Po batkivskij liniyi pohodila z liflyandskih dvoryan yiyi didom buv vidomij general i geroj Napoleonivskih vijn ru A po materinskij liniyi rodina Zherve pohodila z francuzkih gugenotiv Yiyi pradid general major ru u 1760 roci emigruvav z Prusiyi v Rosijsku imperiyu de stav komendantom Viborgu a did general lejtenant ru buv komendantom Tobolska Rodina pereyihala do s Oleshnya na Chernigivshini de kupili zemlyu iz sadiboyu Sofiya Rusova 1874 r Koli Sofiyi bulo 10 rokiv pomerla mati i rodina pereyihala do Kiyeva Zakinchila Fundukleyivsku gimnaziyu Koli pomer batko dityam dovelosya sutuzhno i v 1871 roci razom iz sestroyu Mariyeyu vidkrila pershij v misti dityachij sadok i pozashkilnu osvitu dlya doroslih 1 veresnya 1871 go do yihnogo privatnogo sadochka zavitalo 20 vihovanciv Sered nih buli dvi donechki Starickih z rodinoyu yakih sestri Lindfors zblizilisya Uvijshla v ukrayinske patriotichne seredovishe Lisenkiv Starickih poznajomilasya i zapriyatelyuvala z Mikoloyu Lisenkom Pavlom Chubinskim Mihajlom Dragomanovim Olenoyu Pchilkoyu ta svoyim majbutnim cholovikom etnografom ta statistom Oleksandrom Rusovim Protyagom 1874 1876 rokiv bula uchasniceyu ukrayinskogo zemlyactva u Sankt Peterburzi Dopomagala cholovikovi v pidgotovci povnogo Kobzarya Tarasa Shevchenka dlya vidannya u Prazi 1876 roku Zgodom na hutori poblizu Borzni pracyuvala povituhoyu j vela kulturno osvityansku robotu Vid 1879 roku vchitelyuvala v Oleshni Uv yaznena 1881 roku za zv yazki z rosijskimi revolyucijnimi kolami i vidtodi postijno perebuvala pid policijnim naglyadom Chasto peresliduvana zminyuvala misce perebuvannya prote vsyudi vklyuchalasya u gromadsku robotu v Kiyivskij Gromadi Odeskij Ukrayinskij Gromadi Harkivskomu Obshestvi Gramotnosti bula golovoyu Nacionalnogo Komitetu Uchiteliv ta in vlashtovuvala prilyudni narodni chitannya organizuvala tayemni shkoli U 1879 1883 razom z cholovikom meshkala i pracyuvala v Odesi de skladala katalogi ukrayinskoyi literaturi Bula uv yaznena v odeskij v yaznici Vid 1909 roku vikladachka i profesorka na Vishih zhinochih kursah A V Zhekulinoyi ta u Frebelivskomu pedagogichnomu instituti v Kiyevi Spivzasnovnicya i spivrobitnicya pedagogichnogo zhurnalu Svitlo 1910 1914 U sichni 1913 v Peterburzi na pershomu vserosijskomu zhinochomu z yizdi vistupila na zahist navchannya ukrayinskoyu movoyu i postavila pitannya pro navchannya ridnoyu movoyu Pasport Sofiyi Rusovoyi vidanij 1922 roku 1917 chlen Ukrayinskoyi Centralnoyi Radi golova Vseukrayinskoyi uchitelskoyi spilki U ministerstvi osviti za getmanatu ocholyuvala departament doshkilnoyi ta pozashkilnoyi osviti aktivna u derusifikaciyi shkil vlashtovuvanni kursiv ukrayinoznavstva pidgotovci ukrayinskih shkilnih pidruchnikiv i v ukladanni planu j programi yedinoyi diyalnoyi trudovoyi shkoli yaka mala mati nacionalnij harakter i bazuvatisya na teoriyi Vikladachka francuzkoyi movi v Pershij ukrayinskij gimnaziyi imeni T G Shevchenka U zhovtni 1919 roku v Kam yanci Podilskomu zasnovano gromadsko politichnu organizaciyu Soyuz ukrayinok Sofiya Rusova ocholila jogo kulturnij sektor Vona ocholila gromadsku organizaciyu Komitet dopomogi kozakam razom z Ivanom Ogiyenkom stvorila podilskij viddil tovaristva Ukrayinskogo Chervonogo Hresta organizuvala shpital dlya voyakiv armiyi UNR yizdila do Polshi dovidatisya yak stavlyatsya do ukrayinskih vijskovopolonenih u taborah vidavala dityachij zhurnal Ranok a zgodom pochala vikladati pedagogiku v universiteti Ukrayinska delegaciya na Mizhnarodnomu Zhinochomu Kongresi u Rimi 1923 roku Zliva P Yu Zelenevska Mlada Lipovecka S Rusova N Kukulinska Onacka 1920 lektorka pedagogiki Kam yanec Podilskogo derzhavnogo ukrayinskogo universitetu i golova Ukrayinskoyi nacionalnoyi zhinochoyi radi do 1938 roku V listopadi 1920 roku v Kam yanci Podilskomu vidkrilisya dvomisyachni kursi ukrayinoznavstva dlya starshin vijskovih uryadovciv ta yih rodin organizovani kulturno osvitnoyu upravoyu pri Generalnomu shtabi Diyevoyi armiyi UNR okrim Sofiyi Rusovoyi lekciyi chitali profesori Ivan Ogiyenko ta Vasil Bidnov V seredini listopada 1920 r organi vladi j vijska UNR zalishili misto Cherez kilka dniv dovelosya zvikati do novih komunistichnih poryadkiv Rusova ne dumala viyizhdzhati z mista ale pochalisya obshuki Z zhahom zgaduvala pro diyalnist chekistiv u Kam yanci Zaareshtuvali molodenkih divchat sluhachok i rozstrilyali yih Ce buv odin zhah iz cim ne mozhna bulo niyak primiritisya voni nishili nashu krasu nashu svidomu molod Z cim faktom nelyudskoyi zhorstokosti ya ne mogla niyak pomiritisya Pishla do svoyih priyateliv v universitet Usi v rozpachi sidyat i chekayut Sogodni ti a zavtra ya Vid 1922 roku na emigraciyi z 1923 roku v Prazi profesorka pedagogiki Ukrayinskogo Pedagogichnogo Institutu imeni Mihajla Dragomanova U 1931 1933 rokah Rusova viyavila aktivnu gromadyansku poziciyu zapochatkuvala akciyu dopomogi goloduyuchim v Ukrayini Zasnovnicya Nacionalnoyi radi ukrayinskih zhinok NRUZh u Prazi Spivpracyuvala z naukovimi ustanovami ukrayinskoyi gromadi Chehoslovachchini sociologichnij pedagogichnij instituti zajmalasya perekladami riznih inozemnih tekstiv spilkuvalasya z ukrayinskimi politichnimi diyachami M Shapovalom P Fedenkom K Maciyevichem I Mazepoyu O Shulginim Rusova brala uchast u roboti chergovogo Mizhnarodnogo zhinochogo Kongresu Ligi miru ta svobodi yakij vid buvsya u m Grenobl Franciya 14 19 travnya 1932 roku 15 travnya Rusova vigolosila promovu pro stanovishe ukrayinciv u Rumuniyi Prikarpatti pro ukrayinskij narod pid sovitami Zapisala do shodennika pro pe rezhite togo dnya Proti mene krichali gnali mene a potim rozdavali cilu literaturu proslavlyayuchi bilshovikiv Yiyi vistup ne pidtrimali delegatki Daniyi Shveciyi ta SRSR ale za buli predstavni ki Shvejcariyi Bolgariyi Rusova vimagala vid Ligi Nacij visloviti stavlennya do radyanskoyi vladi uryad yakoyi ye uryadom teroru i nasilstva nad narodami sho mayut neshastya nalezhati do sovitiv Voseni 1932 roku Rusova razom iz sekretarkoyu NRUZh Hariteyu Kononenko zvernulisya iz zaklikom do svitovoyi spilnoti dopomogti golodnij Ukrayini Posilayuchis na publikaciyi v bilshovickih gazetah Proletarska pravda Radyanske selo Komsomolec Ukrayini Proletar Rabochij proletar Komunist Rusova ta Kononenko zaklikali organizaciyi zhinochogo hresta stati na zahist goloduyuchih ukrayinciv Na Shidnij Ukrayini Golod spravzhnij golod z usima jogo fizichni mi j moralnimi strahovishami Jogo mozhna bulo chekati she za 2 3 roki poki vin opanuvav bi majzhe usyu teritoriyu Ukrayini ale vin viyavivsya vzhe teper i bilshovicka presa sama musit viznati jogo grizne panuvannya Ce neshastya ciloyi krayini miljoniv lyudej ne viklikano yakimis fizichnimi prichinami chi nedorodom chi klimatichnimi umovami ni vin ut vorenij shtuchno timi politichnimi umovami v yakih perebuvaye ukrayinskij narod pid vladoyu moskovskih bolshevikiv Voni cituvali gazeti pro nevikonan nya kolgospami richnih planiv pro borotbu vladi z kurkulyami pro velikij nedosiv zernovih pro te yak naselennya vzhe golodne i krade hlib pro hovannya hliba v polovu solomu vperto ne zdayut jogo bo samim nema chogo yisti i vlada znovu vimagaye suvoroyi kari dlya tih hto poturaye kurkulyu pro eksport hliba V toj same chas nagoloshuvali voni koli vzhe golodne naselennya pid strahom smerti hovaye j krade hlib na jogo ochah cej dorogij hlib vivozyat do Moskvi do Leningradu bo proletarski centri chekayut na hlib na gorodinu z Ukrayini Zvernennya Rusovoyi ta Kononenko yake zgodom vililosya u yihnyu spilnu stattyu pidkreslyuvalo katastrofichnij stan sils kogo gospodarstva Ukrayina ne vikonala planu hli bozagotivli TvoriSofiya Rusova spivrobitnicya chislennih naukovih i populyarnih zhurnaliv ukrayinskih i rosijskih avtorka prac v osnovnomu z pedagogichnih pitan zokrema doshkilnogo vihovannya ale takozh z literaturi i mistectva Avtorka prac pro tvorchist T Shevchenka G Skovorodi R Tagora Najvazhlivishi praci Pochatkova geografiya SPb 1911 Metodika pochatkovoyi geografiyi K Ukrayinska shkola 1918 Doshkilne vihovannya 1918 Persha chitanka dlya doroslih dlya vechirnih ta nedilnih shkil 1918 Metodika kolektivnogo chitannya 1918 Yedina diyalna trudova shkola 1923 Teoriya i praktika doshkilnogo vihovannya 1924 Didaktika 1925 1930 Suchasni techiyi v novij pedagogici 1932 Rol zhinki v doshkilnomu vihovanni 1934 Desho pro defektivnih ditej 1935 Moyi spomini Lviv 1937 Moralni zavdannya suchasnoyi shkoli 1938 pidruchniki z geografiyi i francuzkoyi movi spogadi Moyi spomini 1939 Nashi viznachni Zhinki 1934 druge vidannya 1945 Teoriya i praktika doshkilnogo vihovannya S Rusova Praga Ukr gromad vid fond 1924 130 s 22 veresnya 2020 u Wayback Machine Rusova S Sered ridnoyi prirodi opovidannya S Rusova z mal Yu Rusova Kiyiv Lejpcig Katerinoslav Ukr vid vo v Katerinoslavi 19 80 s 9 serpnya 2020 u Wayback Machine Rusova S F Pozashkilna osvita zasobi yiyi perevedennya lekciyi chitani na pozashk f ti Kiyiv ped in tu S Rusova Kiyiv Dzvin 1918 87 s tabl Ukrayinska pedagogichna biblioteka 14 22 veresnya 2020 u Wayback Machine Rusova S Nova shkola socialnogo vihovannya S Rusova Katerinoslav Lejpcig Ukr vid vo v Katerinoslavi 1924 152 s 23 veresnya 2020 u Wayback Machine Rusova S Nashi viznachni zhinki lit harakteristiki silyueti S Rusova Kolomiya Red chasopisu Zhinocha dolya 1934 100 s 22 veresnya 2020 u Wayback Machine Rusova S F Yedina diyalna trudova shkola vstup lekciya na katedru pedagogiki S F Rusova Katerinoslav Lejpcig Ukr vid vo v Katerinoslavi 1923 53 s 23 veresnya 2020 u Wayback Machine Rusova S Yak Bolgari zdobuli sobi svobodu z 3 mal i mapoyu Balkan pivostrova S Rusova z ros movi per O Ohrimovich Lviv Vid vo T va Prosvita u Lvovi 1909 55 1 s il karti 4 serpnya 2020 u Wayback Machine Rusova S Ukrayinskij bukvar S Rusova po pidruch A Potebni Vid 3 tye Kiyiv Vseuvito 1918 32 s 22 veresnya 2020 u Wayback Machine Rusova dala oglyad ukrayinskoyi literaturi v Istorii Rossii v 19 st t 4 1908 zokrema oglyad tvorchosti Grigoriya Kvitki Osnov yanenka doslidzhuvala dramatichnu tvorchist Spiridona Cherkasenka Oleksandra Olesya ta in muziku Mikoli Lisenka ta dityachu literaturu 2004 roku na zamovlennya Derzhavnogo komitetu z informacijnoyi politiki telebachennya i radiomovlennya Ukrayini v seriyi socialno znachushih vidan vidrukuvano knigu Sofiyi Rusovoyi Memuari Shodennik Osnovni ideyiSered klyuchovih principiv pedagogichnoyi koncepciyi Rusovoyi gumanizm demokratizm narodnist prirodovidpovidnist kulturovidpovidnist osobistisno oriyentovanij pidhid socialna obumovlenist vihovannya ta zagalnolyudski cinnosti Centralne misce v bagatogrannij pedagogichnij spadshini vchenoyi zajmaye koncepciya ukrayinskoyi nacionalnoyi sistemi osviti i nacionalnogo vihovannya v mezhah yakoyi otrimali svoyeridnu interpretaciyu najvazhlivishi fundamentalni teoretiko metodologichni problemi meta zavdannya zmist metodi principi formi osviti navchannya j vihovannya U centri pedagogichnoyi koncepciyi vchenoyi perebuvaye ditina z yiyi prirodzhenimi zadatkami zdibnostyami mozhlivostyami talantami Golovne zavdannya vihovannya zabezpechennya rozvitku vidznachenih chinnikiv a takozh nacionalnoyi samosvidomosti i zagalnolyudskoyi morali formuvannya socialno zriloyi pracelyubnoyi tvorchoyi osobistosti zdatnoyi do svidomogo suspilnogo viboru i zbagachennya intelektualnogo duhovnogo ekonomichnogo socialno politichnogo i kulturnogo potencialu svogo narodu Vihovnij ideal Rusovoyi vihovannya garmonijnoyi lyudini na zasadah lyubovi j poshani do najkrashih nacionalnih tradicij Koncepciya ridnoyi ukrayinskoyi shkoli Uspishno virishuvati ci zavdannya poklikana ridna ukrayinska shkola shkola ridnoyi movi gumanna j demokratichna v yakij vsya struktura sistema meta j zavdannya zmist i metodi principi i formi sam duh napovneni ideyeyu ukrayinstva zabezpechennya vsebichnogo i garmonijnogo rozvitku ditini Sistema osviti shkola vihovannya povinni zdijsnyuvatisya nasampered zgidno z principom prirodovidpovidnosti vihovannya yakij peredbachaye sho vihovannya maye gruntuvatisya na naukovomu rozuminni prirodnih i socialnih procesiv uzgodzhuvatisya z zagalnimi zakonami rozvitku prirodi i lyudini Vihovni principi Zaslugovuyut na uvagu poglyadi Rusovoyi na problemi rozumovogo moralnogo estetichnogo trudovogo doshkilnogo simejnogo vihovannya pidgotovki vihovateliv dityachogo sadka vchitelya novoyi ukrayinskoyi shkoli Pri rozv yazanni problem rozumovogo vihovannya doslidnicya bula bilsh shilna do ideyi vihovannya rozumu ditini v procesi prirodnoyi aktivnoyi samostijnoyi diyalnosti hoch j ne zaperechuvala j inshoyi vihovannya rozumu osobistosti povinno gruntuvatisya na uzagalnenomu dosvidi lyudstva skoncentrovanomu v nauci tehnici kulturi mistectvi praktici Rozum povinen keruvati vsiyeyu duhovnoyu diyalnistyu lyudini a otzhe neobhidne vihovannya rozumu Vidvedennya providnoyi roli moralnomu vihovannyu u zdijsnenni zagalnoyi meti vihovannya vitvoriti lyudinu v najkrashomu znachenni cogo slova zvuchit lejtmotivom u bagatoh tvorah Rusovoyi virazhayuchi gumanistichnu spryamovanist yiyi pedagogichnih idej Moralne vihovannya ditej za yiyi perekonannyam mozhe buti efektivnim lishe todi koli vono maye cilespryamovanij harakter i zdijsnyuyetsya planomirno pochinayuchi z najmolodshogo viku ditini gruntuyuchis na nacionalnij osnovi Golovnimi zavdannyami moralnogo vihovannya vchena vvazhala rozvitok u ditej visokih moralnih pochuttiv viroblennya v nih shlyahom bezposerednoyi uchasti v dobrih i korisnih spravah vidpovidnih moralnih navichok i moralnoyi povedinki a takozh formuvannya moralnoyi svidomosti stijkih moralnih perekonan Nadzvichajno cikavimi i korisnimi dlya teoriyi i praktiki suchasnoyi shkoli ye proponovani S Rusovoyu shlyahi i zasobi moralnogo vihovannya Za dopomogoyu vihovannya vchena proponuvala postupovo poshiryuvati kolo dityachoyi lyubovi Spochatku prirodzhenu lyubov do materi perenesti na batka potim na inshih ridnih didusya babusyu brata sestru ta in dali na vchitelya tovarishiv po shkoli i sadku i t d Tak poshiryuyuchi svoyu lyubov vse dali j dali ditina na pevnomu etapi svogo rozvitku pochinaye vidchuvati lyubov do svogo narodu svoyeyi naciyi vreshti do vsogo lyudstva Namagannya poshiriti lyubov do lyudej usogo svitu zajvij raz svidchat pro gumanni j demokratichni pragnennya S Rusovoyi Sofiya Rusova spravedlivo vvazhayetsya klasikom vitchiznyanogo doshkilnogo vihovannya pro sho krasnomovno svidchat yiyi tvori Teoriya i praktika doshkilnogo vihovannya Dityachij sad na nacionalnim grunti Doshkilne vihovannya Nova shkola socialnogo vihovannya Nacionalizaciya doshkilnogo vihovannya Novi metodi doshkilnogo vihovannya Rol zhinki u doshkilnomu vihovannya ta inshi a takozh podvizhnicka praktichna diyalnist u galuzi doshkilnogo vihovannya Nagrudnij znakNagrudnij znak Sofiya Rusova Ministerstva osviti i nauki Ukrayini Vshanovuyuchi vnesok Rusovoyi u rozvitok pedagogichnoyi nauki ta yiyi rol u stvorenni nacionalnoyi sistemi osviti 2005 roku Ministerstvo osviti i nauki Ukrayini zaprovadilo nagrudnij znak Sofiya Rusova Nim nagorodzhuyut naukovih naukovo pedagogichnih i pedagogichnih pracivnikiv ta pracivnic za znachni osobisti uspihi u galuzi doshkilnoyi ta pozashkilnoyi osviti Vshanuvannya pam yatiYuvilejna moneta NBU prisvyachena 160 richchyu vid dnya narodzhennya Sofiyi Rusovoyi 18 lyutogo 2016 roku Nacionalnij bank Ukrayini vviv do obigu yuvilejnu monetu prisvyachenu 160 richchyu vid dnya narodzhennya Sofiyi Rusovoyi V yiyi chest nazvano 24 kurin UPYu imeni Sofiyi Rusovoyi V ramkah dekomunizaciyi v Poltavi provulok Bakinskih komisariv bulo perejmenovano na provulok rodini Rusovih U Darnickomu rajoni Kiyeva nazvano vulicyu na chest Sofiyi Rusovoyi a takozh u Vinnici Dnipri Rivnomu Chernigovi Div takozhFeminizm v UkrayiniPrimitkiBillionGraves 2011 d Track Q37774202 Shenderovskij 2009 UINP 1856 narodilasya Sofiya Rusova UINP ukr Procitovano 16 chervnya 2024 Yak Bogdan Hmelnickij Ustim Karmalyuk i Sofiya Rusova borolisya za ukrayinske Podillya The Village Ukrayina ukr 31 sichnya 2024 Procitovano 11 lyutogo 2024 ENCIKLOPEDIYa GOLODOMORU 1932 1933 ROKIV V UKRAYiNI 2018 resource history org ua Procitovano 18 lipnya 2019 DzherelaRusova Sofiya Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Sofiya Rusova talanovita dochka Ukrayini Sajt Kirovogradskoyi OUNB 15 lipnya 2019 u Wayback Machine Doroshenko N Sofiya Rusova yak pedagog Shlyah vihovannya i navchannya L 1936 Lukachova O Sofiya Rusova Nasha Shkola Uzhgorod 1936 Yarema Ya Sofiya Fedorivna Lindfors Rusova Promin ch 11 12 Vinnipeg 1970 Zajchenko Ivan Apostol pravdi i nauki Sofiya Rusova Do 150 richchya vid dnya narodzhennya Rusova Sofiya Memuari Shodennik K Poligrafkniga 2004 544 s Zavalnyuk O M Istoriya Kam yanec Podilskogo derzhavnogo ukrayinskogo universitetu v imenah 1918 1921 rr Kam yanec Podilskij Abetka NOVA 2006 S 286 291 Shenderovskij Vasil Vidatna prosvititelka Nehaj ne gasne svit nauki Za red E Babchuk K VD Prostir 2009 Kn 1 S 279 287 ISBN 978 966 2068 13 9 Rekomendovana literaturaBereginya ukrayinskoyi nacionalnoyi shkoli Do 140 richchya vid dnya narodzhennya S F Rusovoyi 1856 1940 Kalendar znamennih i pam yatnih dat na 1 kv 1996 r S 82 Bereginya ukrayinskoyi nacionalnoyi shkoli Urochistosti do 135 richchya vid dnya narodzhennya Ridna shkola 1991 2 S 86 87 Antonec N Dvi gilki rodovodu Sofiyi Rusovoyi Nataliya Antonec Pedagogichna gazeta 2012 9 S 7 Bogush A Biologichne ta socialne u poglyadah S Rusovoyi na vihovannya Doshkilne vihovannya 1996 9 S 8 9 Gonyukova L V Spogadi Sofiyi Rusovoyi Ukrayinskij istorichnij zhurnal 1999 5 S 133 148 Gubko O T Formuvannya nacionalnoyi svidomosti yunactva u svitli idej Sofiyi Rusovoyi Ridna shkola 1992 1 S 13 15 Gupalo Sergij Hrest velikoyi ukrayinki Den 2006 17 lyut 14 kvitnya 2011 u Wayback Machine Gurash L Vihovuvati malyat na zasadah pedagogiki Sofiyi Rusovoyi Doshkilne vihovannya 1998 4 S 22 23 Gurash L Sofiya Rusova apostol Pravdi i Nauki Doshkilne vihovannya 2001 2 S 10 11 Dacyuk G Sofiya bo mudra Pochatkova shkola 1992 1 S 59 61 Dvorecka V Prisvyachuyetsya Sofiyi Rusovij Doshkilne vihovannya 2001 2 S 11 Dzhus O V Tvorcha spadshina Sofiyi Rusovoyi periodu emigraciyi Prikarpatskij nacionalnij universitet imeni Vasilya Stefanika Ivano Frankivsk 2002 260 c Dichek N P S F Rusova i zarubizhna pedagogika Pedagogika i psihologiya 1996 3 S 169 177 Zhivodor V ta in Vidatni ukrayinski pedagogi XX stolittya Pro nacionalni osnovi vihovannya ta tradicijni narodni moralni zapovidi Shkilna b ka 2003 7 S 62 63 Zajchenko I Listi Oleksandra ta Sofiyi Rusovih do Mihajla ta Viri Kocyubinskih Kiyivska starovina 1999 5 S 70 81 Ilyenko I Pro zhittya pedagogichnu vidavnicku diyalnist S Rusovoyi ta yiyi spilkuvannya z M Rilskim Ilyenko I Zhaga Trudi i dni Maksima Rilskogo K 1995 S 6 65 Kalenichenko N P Konilenko N B Sofiya Rusova Ridna shkola 1991 12 S 68 71 Kachkan V A Prosvitnickij vogon Sofiyi Rusovoyi Kachkan V A Ukrayinske narodoznavstvo v imenah U 2 ch Ch 1 Navch posib Za red A V Moskalenko Peredm A G Pogribnogo K 1994 S 151 159 Kivshar T Nedrukovani materiali avtobiografiyi Sofiyi Rusovoyi Kiyivska starovina 1994 1 S 105 Kivshar T Prosvityanevska spadshina Sofiyi Rusovoyi Praci centru pam yatoznavstva K 1993 Vip 2 S 173 187 Kovalenko Ye I Pinchuk I M Osvitnya diyalnist i pedagogichni poglyadi Sofiyi Rusovoyi Nizhin 1998 213 s Kovalenko Ye Sofiya Rusova pedagog prosvititel derzhavnij diyach vchenij Ridna shkola 2000 8 S 35 38 Kozulya O Velika prosvititelka Kozulya O Zhinki v istoriyi Ukrayini K 1993 S 99 103 Kuchinskij M Pedagog i vchenij Sofiya Rusova Istorichnij kalendar 2001 K 2001 S 115 118 Lahtadir O Vchimosya mudrosti u Sofiyi S Rusova Doshkilne vihovannya 1996 3 S 13 14 Mazur G Pedagogichnu spadshinu S F Rusovoyi v masovu praktiku roboti nacionalnoyi shkoli Pochatkova shkola 2001 5 S 51 53 Mamnovska N V Koncepciya movnoyi osviti i movlennyevogo rozvitku ditej u pedagogichnij spadshini Sofiyi Rusovoyi Pedagogika i psihologiya 1999 1 S 129 135 Materiali Vseukrayinskih pedagogichnih chitan prisvyachenih 140 richchyu z dnya narodzhennya S F Rusovoyi APN Ukrayini Institut pedagogiki Ye I Kovalenko red Chernigiv 1996 Kn 1 S Rusova vidatnij pedagog derzhavnij gromadskij diyach Ukrayini 1996 59 s Kn 2 Problemi nacionalnogo vihovannya u spadshini S Rusovoyi 1996 70 s Kn 3 Problemi shkilnoyi pedagogiki i psihologiyi navchannya i vihovannya u tvorchij spadshini Sofiyi Rusovoyi 1996 125 s Melnichuk M Svit pravdivij i chistij Duhovnist ditini ochima Sofiyi Rusovoyi Doshkilne vihovannya 1997 6 S 14 15 Pavlishin O Rusova Sofiya Fedorivna Zahidno Ukrayinska Narodna Respublika 1918 1923 Enciklopediya T 3 P S Ivano Frankivsk Manuskript Lviv 2020 S 290 293 ISBN 978 966 2067 65 1 Paliyenko M Sofiya Rusova Istoriya Ukrayini v osobah 19 20 st Avt kolektiv I Vojcehovska kerivnik ta in K 1995 S 355 358 Pinchuk I M Osvitnya diyalnist i pedagogichni poglyadi S Rusovoyi 1856 1940 Avtoref dis kand ped nauk K 1994 Proskura O B Bilya dzherel ukrayinskoyi pedagogichnoyi dumki Rusova S Vibrani tvori K Osvita 1996 Proskura O Sofiya Rusova Osvita Ukrayini 1997 33 Proskura O Pedagog i diyach Doshkilne vihovannya 1996 3 S 12 13 Proskura O V Sofiya Rusova vchenij pedagog gromadskij diyach Pedagogika i psihologiya 1996 1 S 171 180 Proskura S Sofiya Rusova Divoslovo 1995 9 S 53 58 Proskura O V Sofiya Rusova talanovita dochka Ukrayini Pochatkova shkola 1993 3 S 44 46 Proskura O S S F Rusova j koncepciya ukrayinskogo dityachogo sadka Doshkilne vihovannya 1991 7 s 10 S 16 18 Racul A Vidnajdene im ya povertaetsya do narodu S Rusova Osvityanske slovo 1996 4 Sergeyeva V F Sofiya Rusova pro fizichnij rozvitok ditej doshkilnogo viku Pedagogika i psihologiya 1996 2 S 146 151 Solovej M Shkilna geografiya i krayeznavstvo u pedagogichnij spadshini Sofiyi Rusovoyi Geografiya ta osnovi ekonomiki v shkoli 2001 1 S 33 34 Suhomlinska O Sofiya Rusova v konteksti rozvitku pedagogichnoyi dumki Pochatkova shkola 1996 9 S 54 Cherednichenko D Sofiya Rusova i suchasna shkola Ukrayinska mova i literatura v shkoli 1992 1 S 38 42 Yarema O Povertayetsya zabuta spadshina Doshkilne vihovannya 1991 6 S 21 Dzhus O Tvorcha spadshina Sofiyi Rusovoyi periodu emigraciyi Ivano Frankivsk 2002 260 s Kovalenko S Pinchuk I Osvitnya diyalnist i pedagogichni poglyadi Sofiyi Rusovoyi Nizhin 1998 213 s Kornovenko S V Ukrayinska revolyuciya Istorichni portreti navchalnij posibnik dlya stud ist fak tiv vish navch zakl Ukrayini S V Kornovenko A G Morozov O P Reyent Vinnicya Foliant 2004 S 183 184 Ukrayinska diaspora literaturni postati tvori biobibliografichni vidomosti Uporyadk V A Prosalovoyi Doneck Shidnij vidavnichij dim 2012 516 s PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Rusova Sofiya Fedorivna SOFIYa RUSOVA Programa Velich osobistosti 2016 VIDEO Shenderovskij V Vidatna prosvititelka Sofiya Rusova 29 lyutogo 2020 u Wayback Machine Vasil Shenderovskij Nehaj ne gasne svit nauki Kniga persha 3 lyutogo 2002 roku T S Ostashko Rusova Sofiya Fedorivna 17 kvitnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 382 ISBN 978 966 00 1290 5 Rusova Sofiya Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1964 T 7 kn XIII Literi Riz Se S 1645 1646 1000 ekz Hrest velikoyi ukrayinki Den 2006 17 lyut 14 kvitnya 2011 u Wayback Machine Mati ukrayinskih ditej Ukrayina moloda 2010 18 lyut 5 bereznya 2016 u Wayback Machine Blagodijnij fond imeni Sofiyi Rusovoyi 24 lyutogo 2022 u Wayback Machine Institut istoriyi Ukrayini 29 chervnya 2016 u Wayback Machine U merezhu viklali pasport Zahidnoukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Gazeta ua 2015 30 zhovt Rusova Sofiya v Elektronnij biblioteci Kultura Ukrayini 1 kvitnya 2019 u Wayback Machine Rusova S Yak Bolgari zdobuli sobi svobodu z 3 mal i mapoyu Balkan pivostrova S Rusova z ros movi per O Ohrimovich Lviv Vid vo T va Prosvita u Lvovi 1909 55 s il karti 4 serpnya 2020 u Wayback Machine Rusova S Ukrayinskij bukvar S Rusova po pidruch A Potebni Vid 3 tye Kiyiv Vseuvito 1918 32 s 22 veresnya 2020 u Wayback Machine