Ро́зум (лат. ratio; дав.-гр. ὁ νοῦς) — філософське поняття, яке виражає здатність мислити: аналізувати, й робити висновки. Вища форма творчої інтелектуальної діяльності, що полягає в усвідомленому оперуванні поняттями й опирається на розкриття їхньої природи та змісту. У повсякденному сприйнятті «розумна істота» — це істота, що сприймає інформацію, мислить, навчається, має бажання й емоції, робить вільний вибір й демонструє доцільну поведінку. Розум характеризує загальний інтелектуальний розвиток, рівень пізнання.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZsTDBkdmVXRXRRMkZ3Y21samFHOHRORE11YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVkdmVXRXRRMkZ3Y21samFHOHRORE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMzTDBGc2JHVm5iM0o1WDI5bVgxSmxZWE52Ymw4bE1qaE1lVzl1SlRJNUxtcHdaeTh5TURCd2VDMUJiR3hsWjI5eWVWOXZabDlTWldGemIyNWZKVEk0VEhsdmJpVXlPUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У контексті вчення про ноосферу (сферу розумної діяльності), пропонується таке визначення: «Розум — ретранслятор антиентропійного процесу з живої речовини на решту Всесвіту».
Філософські й наукові теорії розуму намагаються зрозуміти природу цієї психічної (або ментальної) діяльності, її характеристики, а також природу «Я» або ж суб'єкта, що має свідомість й здійснює цю діяльність.
На противагу розсудку розум — вищий рівень раціонального пізнання, якому властиві творче оперування абстракціями та рефлексією, спрямованість на усвідомлення власних форм та передумов, самопізнання.
Розум властивий розумним істотам, зокрема людині розумній Homo sapiens.
Одна з характеристик розуму — інтелект.
Що в міх утлий лити, що глупого вчити, бо собакам й свиням без потреби злато й срібло, а глупому слова коштовні. Мерця не розсмішити, глупака не навчити. |
|
Природний розум — закладена від народження здатність людини мислити.
Розум у філософії
В традиції радянської та пострадянської філософії, включно з українською, поняття розуму не несе такого смислового навантаження, як відповідне поняття mind в англомовній філософії. Онтологічний сенс поняття mind перекладається на поняття свідомість.
У «Філософському словнику» Шинкарука окреме гасло Розум відсутнє, є тільки гасло Розум і розсудок, тобто розум розглядається тільки як одна з двох, вища, властивість мислення. Розум означається як здатність людини не тільки до оперування абстрактними поняттями, а й до творчості, до виходу за межі того відомого, усталеного знання, тоді як розсудок означається як здатність людини виконувати формальні, усталені дії.
Філософські категорії розуму й розсудку сформувались головним чином в роботах філософів епохи Ренесансу. Вони відображають характерні можливості теоретичного мислення. Проте розходження розуму й розсудку, як двох «здібностей душі» намітилось ще в античну епоху: якщо розсудок — зіставлення думок задля відповідних висновків, логічне мислення — це з області пізнання відносного, земного й кінцевого, то сутність розуму полягає у відкритті абсолютного знання, пізнання божественного та нескінченого.
У Миколи Кузанського, Джордано Бруно, , Фрідріха Якобі, Фрідріха Шеллінга та інших склалось уявлення про розум як вищу здатність пізнання. Іммануїл Кант вважав, що основною функцією розсудку є впорядкування явищ у мисленні, тоді як розум намагається пізнати річ у собі, хоча й не досягає своєї цілі. Для Гегеля розсудок тотожний метафізичному мисленню, тоді як розум здатний до діалектики. З точки зору діалектичного-матеріалізму з розсудком пов'язана здатність строго оперувати поняттями, класифікувати факти і явища, формувати логічно-впорядковані системи, тоді як розум, спираючись на розсудок може міркувати творчо, розкривати суть реальності, проводити не тільки аналіз, а й синтез знань.
Фразеологія
- Брати розумом — перевершувати кого-небудь у здатності мислити логічно, правильно.
- Втрачати розум — позбуватися здатності ясно, чітко, правильно мислити, ставати психічно ненормальним.
- Розум потьмарило — втрачати ясність думки, мислення.
- Доходити власним розумом — самостійно осмислювати, усвідомлювати що-небудь.
- Не з твоїм розумом — у когось недостатньо знань, уміння, здібностей для здійснення чого-небудь.
- Спа́сти з розуму (зійти з розуму) — збожеволіти.
- Чи ти (він, вона) сповна розуму? — уживається при вираженні здивування, застереження, коли хтось діє необачно, необдумано.
- Жити своїм (чужим) розумом — дотримуватись у житті власних (або чужих) поглядів, переконань.
Синонімія
Синоніми: Ум, інтелект, здоро́вий глузд, глузд.
Розмовне: толк, мо́зок, голова́, кебе́та, розсу́док, ро́зсуд рідше, розумі́ння, тя́ма, тя́мка.
Діалектичне: товк, застано́ва.
Природознавство про розум
Див. також
Примітки
- Слово Данила Заточеника, що написав він князю своєму Ярославу Володимировичу // Тисяча років української суспільно-політичної думки. У 9-ти т. — К.: Дніпро, 2001 // Т.1. Х — XV ст. / Передм. О. Сліпушко, В. Яременко; упор. прим. О.Сліпушко. — 632с. — С.343-350 (с.:347)
- Генрих Гегель. Собрание сочинений, т. 5, М., 1956. (рос.)
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Розум (філософія) |
У Вікісловнику є сторінка розум. |
- Розум як продук діяльності мозку (англ. The Mind is What the Brain Does) — стаття в часописі National Geographic (березень 2005), 2-31. (англ.)
- Будиський погляд на мислення [ 3 липня 2013 у Wayback Machine.]. (англ.)
- Сучасні наукові дослідження Розуму та Мозку [ 21 лютого 2011 у Wayback Machine.] — стаття в часописі ScienceDaily [ 7 вересня 2020 у Wayback Machine.]. (англ.)
- — сайт висвітлення поглядів Джідду Крішнамурті на ці явища. (англ.)
- Історія Штучного інтелекту [ 1 березня 2009 у Wayback Machine.]. (англ.)
- Опис тесту Т'юрінга [ 28 березня 2013 у Wayback Machine.]. (англ.)
- Discourse on the mind by Swami Parmanand Ji Maharaj of Bhagwat Bhakti Ashram [ 19 березня 2009 у Wayback Machine.]. (англ.)
Література
- М. Булатов. Розсудок і розум // Філософський енциклопедичний словник / В. І. Шинкарук (гол. редкол.) та ін. — Київ : Інститут філософії імені Григорія Сковороди НАН України : Абрис, 2002. — С. 555. — 742 с. — 1000 екз. — ББК (87я2). — .
- А. Єрмоленко. Розум практичний // ФЕС, с.556
- Величковский Б. М. Современная когнитивная психология. М., 1982. (рос.)
- Сёрль Дж. Сознание, мозг и наука. — Путь, 1993, № 4. (рос.)
- Broad C. D. The Mind and Its Place in Nature [ 15 червня 2013 у Wayback Machine.], 1925. (англ.)
- Rosenbaum R. Shayna, Donald T. Stuss, Brian Levine, Endel Tulving, Theory of Mind Is Independent of Episodic Memory [ 2 березня 2009 у Wayback Machine.], Science, 23 November 2007: Vol. 318. no. 5854, p. 1257. (англ.)
- Andy Clark & David J. Chalmers The Extended Mind [ 10 січня 2007 у Wayback Machine.]. Analysis 58:10-23, 1998. Reprinted in (P. Grim, ed.) The Philosopher's Annual, vol. XXI, 1998. (англ.)
![]() | Це незавершена стаття з філософії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Rozum znachennya Ro zum lat ratio dav gr ὁ noῦs filosofske ponyattya yake virazhaye zdatnist misliti analizuvati j robiti visnovki Visha forma tvorchoyi intelektualnoyi diyalnosti sho polyagaye v usvidomlenomu operuvanni ponyattyami j opirayetsya na rozkrittya yihnoyi prirodi ta zmistu U povsyakdennomu sprijnyatti rozumna istota ce istota sho sprijmaye informaciyu mislit navchayetsya maye bazhannya j emociyi robit vilnij vibir j demonstruye docilnu povedinku Rozum harakterizuye zagalnij intelektualnij rozvitok riven piznannya Francisko Gojya Son rozumu porodzhuye chudovisk 1797 Alegoriya Rozumu Centralna figura baziliki Notr Dam de Furv yer v Lioni U konteksti vchennya pro noosferu sferu rozumnoyi diyalnosti proponuyetsya take viznachennya Rozum retranslyator antientropijnogo procesu z zhivoyi rechovini na reshtu Vsesvitu Filosofski j naukovi teoriyi rozumu namagayutsya zrozumiti prirodu ciyeyi psihichnoyi abo mentalnoyi diyalnosti yiyi harakteristiki a takozh prirodu Ya abo zh sub yekta sho maye svidomist j zdijsnyuye cyu diyalnist Na protivagu rozsudku rozum vishij riven racionalnogo piznannya yakomu vlastivi tvorche operuvannya abstrakciyami ta refleksiyeyu spryamovanist na usvidomlennya vlasnih form ta peredumov samopiznannya Rozum vlastivij rozumnim istotam zokrema lyudini rozumnij Homo sapiens Odna z harakteristik rozumu intelekt Sho v mih utlij liti sho glupogo vchiti bo sobakam j svinyam bez potrebi zlato j sriblo a glupomu slova koshtovni Mercya ne rozsmishiti glupaka ne navchiti Molinnya Danila Zatochnika Prirodnij rozum zakladena vid narodzhennya zdatnist lyudini misliti Rozum u filosofiyiV tradiciyi radyanskoyi ta postradyanskoyi filosofiyi vklyuchno z ukrayinskoyu ponyattya rozumu ne nese takogo smislovogo navantazhennya yak vidpovidne ponyattya mind v anglomovnij filosofiyi Ontologichnij sens ponyattya mind perekladayetsya na ponyattya svidomist U Filosofskomu slovniku Shinkaruka okreme gaslo Rozum vidsutnye ye tilki gaslo Rozum i rozsudok tobto rozum rozglyadayetsya tilki yak odna z dvoh visha vlastivist mislennya Rozum oznachayetsya yak zdatnist lyudini ne tilki do operuvannya abstraktnimi ponyattyami a j do tvorchosti do vihodu za mezhi togo vidomogo ustalenogo znannya todi yak rozsudok oznachayetsya yak zdatnist lyudini vikonuvati formalni ustaleni diyi Filosofski kategoriyi rozumu j rozsudku sformuvalis golovnim chinom v robotah filosofiv epohi Renesansu Voni vidobrazhayut harakterni mozhlivosti teoretichnogo mislennya Prote rozhodzhennya rozumu j rozsudku yak dvoh zdibnostej dushi namitilos she v antichnu epohu yaksho rozsudok zistavlennya dumok zadlya vidpovidnih visnovkiv logichne mislennya ce z oblasti piznannya vidnosnogo zemnogo j kincevogo to sutnist rozumu polyagaye u vidkritti absolyutnogo znannya piznannya bozhestvennogo ta neskinchenogo U Mikoli Kuzanskogo Dzhordano Bruno Fridriha Yakobi Fridriha Shellinga ta inshih sklalos uyavlennya pro rozum yak vishu zdatnist piznannya Immanuyil Kant vvazhav sho osnovnoyu funkciyeyu rozsudku ye vporyadkuvannya yavish u mislenni todi yak rozum namagayetsya piznati rich u sobi hocha j ne dosyagaye svoyeyi cili Dlya Gegelya rozsudok totozhnij metafizichnomu mislennyu todi yak rozum zdatnij do dialektiki Z tochki zoru dialektichnogo materializmu z rozsudkom pov yazana zdatnist strogo operuvati ponyattyami klasifikuvati fakti i yavisha formuvati logichno vporyadkovani sistemi todi yak rozum spirayuchis na rozsudok mozhe mirkuvati tvorcho rozkrivati sut realnosti provoditi ne tilki analiz a j sintez znan FrazeologiyaBrati rozumom perevershuvati kogo nebud u zdatnosti misliti logichno pravilno Vtrachati rozum pozbuvatisya zdatnosti yasno chitko pravilno misliti stavati psihichno nenormalnim Rozum potmarilo vtrachati yasnist dumki mislennya Dohoditi vlasnim rozumom samostijno osmislyuvati usvidomlyuvati sho nebud Ne z tvoyim rozumom u kogos nedostatno znan uminnya zdibnostej dlya zdijsnennya chogo nebud Spa sti z rozumu zijti z rozumu zbozhevoliti Chi ti vin vona spovna rozumu uzhivayetsya pri virazhenni zdivuvannya zasterezhennya koli htos diye neobachno neobdumano Zhiti svoyim chuzhim rozumom dotrimuvatis u zhitti vlasnih abo chuzhih poglyadiv perekonan SinonimiyaSinonimi Um intelekt zdoro vij gluzd gluzd Rozmovne tolk mo zok golova kebe ta rozsu dok ro zsud ridshe rozumi nnya tya ma tya mka Dialektichne tovk zastano va Prirodoznavstvo pro rozumDiv takozhIntelekt Shtuchnij intelekt Mislennya Logika Mirkuvannya FilosofiyaPrimitkiSlovo Danila Zatochenika sho napisav vin knyazyu svoyemu Yaroslavu Volodimirovichu Tisyacha rokiv ukrayinskoyi suspilno politichnoyi dumki U 9 ti t K Dnipro 2001 T 1 H XV st Peredm O Slipushko V Yaremenko upor prim O Slipushko 632s S 343 350 s 347 Genrih Gegel Sobranie sochinenij t 5 M 1956 ros PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Rozum filosofiya U Vikislovniku ye storinka rozum Rozum yak produk diyalnosti mozku angl The Mind is What the Brain Does stattya v chasopisi National Geographic berezen 2005 2 31 angl Budiskij poglyad na mislennya 3 lipnya 2013 u Wayback Machine angl Suchasni naukovi doslidzhennya Rozumu ta Mozku 21 lyutogo 2011 u Wayback Machine stattya v chasopisi ScienceDaily 7 veresnya 2020 u Wayback Machine angl sajt visvitlennya poglyadiv Dzhiddu Krishnamurti na ci yavisha angl Istoriya Shtuchnogo intelektu 1 bereznya 2009 u Wayback Machine angl Opis testu T yuringa 28 bereznya 2013 u Wayback Machine angl Discourse on the mind by Swami Parmanand Ji Maharaj of Bhagwat Bhakti Ashram 19 bereznya 2009 u Wayback Machine angl LiteraturaM Bulatov Rozsudok i rozum Filosofskij enciklopedichnij slovnik V I Shinkaruk gol redkol ta in Kiyiv Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Abris 2002 S 555 742 s 1000 ekz BBK 87ya2 ISBN 966 531 128 X A Yermolenko Rozum praktichnij FES s 556 Velichkovskij B M Sovremennaya kognitivnaya psihologiya M 1982 ros Syorl Dzh Soznanie mozg i nauka Put 1993 4 ros Broad C D The Mind and Its Place in Nature 15 chervnya 2013 u Wayback Machine 1925 angl Rosenbaum R Shayna Donald T Stuss Brian Levine Endel Tulving Theory of Mind Is Independent of Episodic Memory 2 bereznya 2009 u Wayback Machine Science 23 November 2007 Vol 318 no 5854 p 1257 angl Andy Clark amp David J Chalmers The Extended Mind 10 sichnya 2007 u Wayback Machine Analysis 58 10 23 1998 Reprinted in P Grim ed The Philosopher s Annual vol XXI 1998 angl Ce nezavershena stattya z filosofiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi