Робітничий рух — широкий термін, що означає соціальний рух, який представляє робітничий клас, на підтримку кампаній, які закликають роботодавців і політичні уряди поліпшити становище робітників та їхніх сімей, і відстоювання своїх інтересів, особливо шляхом боротьби за прийняття або зміну законодавства, що регулює трудові відносини.
Робітничий рух у строгому сенсі — організаційне злиття ремісників і найманих працівників у робітничі асоціації, профспілки, політичні партії для боротьби за поліпшення їхнього соціального стану та за політичні права в умовах капіталістичної експлуатації і політичного гноблення (наприклад заборона профспілок).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDFCNWNtRnRhV1JmYjJaZlEyRndhWFJoYkdsemRGOVRlWE4wWlcwdWFuQm5MekkxTUhCNExWQjVjbUZ0YVdSZmIyWmZRMkZ3YVhSaGJHbHpkRjlUZVhOMFpXMHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Організаційні форми
Робітничий рух в строгому сенсі слова, особливо в Центральній Європі, як правило, складається з чотирьох основних напрямків:
- Профспілки представляють такі інтереси робітників на фабриках та інших підприємствах, як відстоювання більш високої заробітної плати та поліпшення умов праці.
- Робітничі партії, як політичні організації. Часто вони мають марксистське коріння (соціалістичні, соціал-демократичні або комуністичні партії)
- Кооперативи (наприклад, споживчі кооперативи, житлові кооперативи), як організації взаємодопомоги.
- Рекреаційні та освітні об'єднання, у тому числі такі, як робітничі освітні асоціації, спортивні клуби тощо.
Історія
Виникнення
Робітничий рух виник під час промислової революції, яка почалася у Великій Британії близько 1750 року. Запровадження машин на фабриках призводило до зростання продуктивності праці та вивільнення зайвих ткачів, прядильників і в'язальників. Це призвело до виникнення стихійного руху руйнування машин, відомого як Луддизм, який вважається одним із найперших робітничих рухів.
В 1799 році у Великій Британії був прийнятий закон, що заборонив всі об'єднання, тому що в цьому уряд вбачав загрозу вільній конкуренції. Але, незважаючи на закон було створено кілька невеликих спілок, які, однак, працювали в підпіллі. У 18 і на початку 19 століття були покарані і вислані до колоній нелегальні групи, наприклад такі, як «Толпуддлські мученики» з Дорсету. Спілки почали працювати відкрито тільки в 1824 році, коли заборона на профспілки, була скасована.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5TDFKdlltVnlkRzkzWlc0dWFuQm5Mekl3TUhCNExWSnZZbVZ5ZEc5M1pXNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Були сформовані кілька нових груп, в основному в гірничій та текстильній промисловості. В 1834 році з ініціативи промислового власника Роберта Оуена була створена Велика національна консолідована профспілка. Оуен втілював на текстильній фабриці в свої власні ідеї про соціальні права працівників, які він відстоював у своїх працях та листах.
В середині 18-го століття в Англії з груп ремісників і робітників виникають політичні товариства, що боролися за загальне і рівне виборче право (рух чартистів).
Ранній робітничий рух мав різні форми організації та протесту. Вони варіюювалися від професійних спілок для взаємної допомоги до пролетарських асоціацій за виборче право, і коливалися між клопотаннями, депутаціями та страйками, бойкотами, масовими заворушеннями.
Основними вимогами раннього робітничого руху було: загальне виборче право (наприклад боротьба чартистів в Англії), свободу утворення асоціацій і зборів, свободу асоціацій і право на страйк. Однією із перших вимог (англійського) робітничого руху була також: «справедлива робота для справедливої заробітної плати». Для досягнення спільної мети гідного існування були виставлені вимоги встановлення мінімальної заробітної плати в колективному договорі або державним регулюванням, «вісім годин на день», пізніше «п'ять днів на тиждень», безпека праці, захисту від звільнення та захисту під час хвороби і безробіття.
Ранній соціалізм
Соціалістичні коріння в робітничому русі беруть початок від Французької революції. Франсуа-Ноель Бабеф започаткував рух «рівних», що відстоював ідеї суспільства рівних можливостей. Рух здобув прихильників в основному серед міських робітників. Для здійснення своєї мети Бабеф готував план повстання, але його було викрито і більшість змовників були ув'язнені.
Між тим, Сен-Сімон і Шарль Фур'є розвивають їдеї утопічного соціалістичного суспільства. Вони вважають, що ідеальне суспільство буде засноване на співпраці та принципі рівності мільйонів людей, панівних класів та інтелігенції. Для здійснення своїх ідей вони відкидають робітничий рух і звертаються з закликом до совісті панівних класів.
Новий соціалізм
У Німеччині робітники практично не мали можливості виразити себе в політичному плані в 1830-х років — і 40-х. У 1833 році в Парижі була сформована перша німецька революційна організація, що називалася Комуністична ліга.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDB0aGNteGZUV0Z5ZUM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFMyRnliRjlOWVhKNExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Підйом робітничого руху тісно пов'язаний з вуличними боями в революціях 1840-х років у ряді європейських країн. Карл Маркс і Фрідріх Енгельс були теоретиками соціалістичного-комуністичного напрямку в робітничому русі. З їхньої ініціативи у 1847 році в Лондоні був створений , від імені якого в лютому 1848 року був опублікований Маніфест Комуністичної партії. Цей маніфест зі своїм інтернаціональним гаслом «Пролетарі всіх країн, єднайтеся!» став основою політичної партії, що організовувала соціалістичний та пізніше комуністичний робітничий рух.
У Німецькому союзі Фердинандом Лассалем в 1863 році було засновано . Між Лассалем і Марксом була незгода щодо низки ключових моментів у робітничому русі. Ця незгода обернулася у протистоянні ідеологій лассальянства та марксизму. Лассаль відстоював необхідність держави, яку Маркс хотів скасувати. Маркс вірив у важливість профспілок, які Лассаль вважав безнадійними. На початку 1850-х відбувся спад у робітничому русі в зв'язку з покращенням економічних умов.
Перший Інтернаціонал
Наприкінці 1850-х років робітничий рух отримує новий стимул у зв'язку з економічною кризою. Під час робітничих страйків будівельників у Лондоні в 1859 році були завезені штрейкбрехери з континенту. Англійські робітники потім став ініціатором втілення французької ідеї міжнародного співробітництва в робітничому русі і заснували Перший Інтернаціонал (Міжнародне Товариство Робітників) в 1864 році. Карлу Маркс було доручено написання статуту. Генеральний статут організації, написаний 1871 року на основі тимчасового статуту, починався відомою фразою: «Звільнення робітничого класу повинно бути справою самих робітників». Міжнародні дії, однак, були скоріше символічними, аніж реальними. Але факт існування Міжнародної асоціації робітників стимулював багатьох. Організація надавала підтримку страйкам і була в змозі в деяких випадках запобігати штрейкбрехерству.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk0TDBKaGEzVnVhVzVtZFd4c0xtcHdaeTh5TURCd2VDMUNZV3QxYm1sdVpuVnNiQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
В 1868 році з вступом Бакуніна Інтернаціонал був вражений внутрішньою боротьбою. Бакунін і Маркс розійшлися в поглядах політики. Маркс, який був старшим в Інтернаціоналі, зосередив свою роботу на написанні «Капіталу».
Війна між Францією і Німеччиною, що почалася 1870 року закінчилася катастрофою для французької армії. Німецькі війська невдовзі почали облогу в Париж, що викликало значне невдоволення робітничих мас урядом. Зросли соціалістичні та анархістські рухи. Наприкінці 1870 робітники у Парижі, підняли збройне повстання, та захопили владу. Була створена Паризька комуна — тимчасовий орган державної влади. Але протягом двох місяців комуна була розгромлена.
Після розгрому комуни розвалився також Інтернаціонал. На конгресі в Гаазі в 1872 році відбувся розкол організації і вихід з нього анархістів.
Готська програма і період після Першого Інтернаціоналу
Після краху Інтернаціоналу у Німеччині вібувається злиття двох організацій — ревізіоністської, що очолював Лассаль, та марксистської, що була заснована у місті Ейзенах. Партія була заснована на конференції в місті Гота в 1875 році і називалася Соціалістична робітнича партія Німеччини (Sozialistische Arbeiterpartei Deutschlands). Маркс пише критичний аналіз програми партії, яка пізніше була названа Енгельсом «Критика Готської програми».
З ініціативи Бісмарка приймаються анти-соціалістичний закон, що був спрямований проти партії. Незабаром, партія, яка діє нелегально, отримує своїх представників у парламенті.
У Франції робітничий рух був практично розгромлений після Паризької Комуни. Закон 1872 року заборонив місцеві організації Інтернаціоналу. Один з лідерів їх відновлення був , який став засновником Французької робітничої партії (Parti Ouvrier Français) за моделлю німецької. У партії був також зять Карла Маркса — Поль Лафарг. Але єдність робітників була недовгою. Незабаром утворилася нова робітнича партія і Гед реорганізував свою.
Другий інтернаціонал
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZrTHpGbGNtMWhhVEU0T1RFdWFuQm5Mek13TUhCNExURmxjbTFoYVRFNE9URXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Формування другого Інтернаціоналу відбулося в Парижі в 1889 році. Серед його засновників зокрема були Вільгельм Лібкнехт, Август Бебель, Едуард Бернштейн, , Віктор Адлер і . Інтернаціонал відігравав значну роль у політичному житі до Першої світової війни. Після бунту на Сінній площі 1 травня 1886 року в Чикаго, Інтернаціонал вирішив оголосити Перше травня Днем міжнародної солідарності трудящих у 1889 році, а перша маївка відбулася 1890 року.
У Німеччині після невдалих спроб Бісмарка задушити рух, почались спроби інтегрувати соціалістів. Після скасування «виняткового» соціалістичної закону в 1890 році, соціал-демократи в Німеччині починають перебудовувати свою справу.
На з'їзді в Ерфурті приймається нова програма партії, яка отримала назву Ерфуртська програма, написана частково Карлом Каутським. Ця програма була вичищена від антисемітизму Лассаля, який залишився з Готської програми. Під егідою партії діяв жіночий та молодіжний рух.
Наприкінці 1800-х років почався розкол в робітничому русі в Німеччині між марксистським та ревізіоністським крилом. У 1903 році партія отримала найбільше голосів на виборах. В цей час почало виділятися ліве крило у партії, яке очолювали Роза Люксембурґ і Карл Лібкнехт.
Після російської революції 1905 року відбулося значне пожвавлення робітничого руху в усій Європі.
Ідеали міжнародної солідарності між робітниками не змогли протистояти націоналістичним силам, які розв'язали Першу світову війну.
Третій інтернаціонал
Третій (Комуністичний) Інтернаціонал (Комінтерн) був союзом комуністичних і робітничих партій світу, які розділяли комуністичний світогляд. Інтернаціонал на чолі з Григорієм Зінов'євим був створений у Москві в 1919 році, і розпущений Сталіним у 1943 році. Штаб-квартира знаходилася в Москві, а найдовше його головою був болгарський комуніст Георгій Димитров.
Робітничий рух у світі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV5TDFKbFpGOW1iR0ZuWDBsSkxuTjJaeTh5TWpCd2VDMVNaV1JmWm14aFoxOUpTUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
Північна Європа
У 1889 році було засновано Соціал-демократичну робітничу партію Швеції, яка традиційно має значний вплив у робітничому русі Швеції. З 1910 року діє Центральна організація робітників Швеції. У 1921 році з лівого крила соціал-демократичної партії виділилася Комуністична партія.
У 1871 році у Данії було засновано Соціал-демократичну партію, а у 1898 Центральну організацію конфедерації профспілок Данії. В останні роки відбулося ослаблення зв'язків між соціал-демократами та робітничим рухом.
У 1887 році була заснована Норвезька робітнича партія. У 1899 створено Центральне об'єднання профспілок Норвегії.
У 1899 році на з'їзді у місті Турку була заснована Фінська робітнича партія.
В 1916 році було створено Ісландську федерацію праці. В парламенті Ісландії робітничий рух представлений Соціал-демократичним альянсом та Ліво-зеленим рухом. Лауреат Нобелівської премії Галдор Лакснесс, що створив кілька книг у дусі соціального реалізму, був прихильником соціалістичного руху.
В 1972 році було створено Раду профспілок північних країн. Її організації-члени складаються з національних профспілок Данії, Фінляндії, Ісландії, Гренландії, Норвегії та Швеції. Всі разом вони включають більше ніж 9 мільйонів чоловік, що становить близько двох третин від загальної кількості найманих працівників північних країн.
Центральна Європа
Після війни поразки у війні в 1918 році робітничий рух в Угорщині значно посилився. Було створено Угорську комуністичну партію, яку очолив Бела Кун. Партія прийшла до влади наприкінці 1918 року і 21 березня 1919 року і проголосила Угорську Радянську Республіку.
Самостійний робітничий рух у Чехії виник в 1870-х роках. У 1878 році утворилася Чеська соціал-демократична партія.
У серпні 1891 на під керівництвом Д. Влагоєва було створено .
Західна Європа
Перший реальний організований робітничий рух виник в Іспанії під час Іспанської революції 1868 року, за допомогою Інтернаціоналу.
Перша робітнича партія Іспанії, Іспанська соціалістична робітнича партія, заснована соціалістом Пабло Іглесіасом в 1879 році. А в 1890 році партія взяла участь у виборах до парламенту і муніципальних зборів. На з'їзді партії в 1921 році відкололася майже половина членів партії, що сформували іспанську компартію.
Робітничий рух у Італії досяг свого розквіту до захоплення влади фашистами. У післявоєнний період італійська мафія (яка в значній мірі зникла під час фашистського режиму) використовувалася для придушення страйків та інших дій.
Профспілкові організації Бельгії виникли ще в першій половині XIX ст. Це були вузькі, цехові, роздроблення, в більшості випадків нелегальні організації. У 1898 на в Верв'є Робітнича партія Бельгії постановила утворити спеціальну «Синдікальную комісію» для керівництва професійними спілками. Вона була організована в 1899, і профспілки Бельгії протягом 40 років представляли один з відділів робітничу партію.
1899 року у Великій Британії була створена Лейбористська партія під назвою Комітет робітничого представництва, в результаті резолюції конгресу тред-юніонів.
Америка
У 1886 році було засновано Американську федерацію праці (АФП).
У Чилі робітничий рух має відносно давню історію. Вже наприкінці 1800-х почали виникати профспілкові організації. В 1909 році було створено першу Національну асоціацію профспілок Чилі. Організації провели кілька страйків, які були, в першу чергу, спрямовані на поліпшення умов робітників.
Кубинський робітничий рух став розвиватися з кінця 1800-х років. Але справжній прорив був з 1920-х років. Перша національна асоціація профспілок у Кубі була створена 1924 року.
У Бразилії 2003 року був обраний соціалістичний президент, Луїз Інасіу Лула да Сілва, який брав активну участь у профспілковому русі.
Азія та Австралія
Японська конфедерація профспілок — Сінренго (Nihon Rodo Kumiai Sorengokai — Shinrengo) була створена 21 листопада 1989 року в результаті злиття Генеральної ради профспілок Японії (СОХІО), заснованої у липні 1950 року, з Всеяпонською федерацією приватного сектора (РЕНГО), заснованою в листопаді 1987 року.
Перші профспілки в Новій Зеландії почали формуватися в 1860-х роках. Сьогодні, найбільшою профспілкою в Новій Зеландії є Новозеландська рада профспілок (НЗРП), яка є національною асоціацією профспілок. Інше велике об'єднання профспілок — «Новозеландська федерація праці», було засновано в 1937 році.
Африка
Робітничий рух в Україні
Див. також
Посилання
- Дослідницький проект «Праця і робітничий рух в Україні»
- Робітнича боротьба після СРСР: рецензія на «Працю після комунізму» та інтерв'ю з Давідом Манделем // Спільне. – 2012. – № 4. – С. 216—221.
- Склокін В. Досвід революції // Україна Модерна. – 2009. – № 14(3). – С. 329—334.
Примітки
- . Архів оригіналу за 17 травня 2023. Процитовано 26 травня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 7 грудня 2010. Процитовано 4 листопада 2010.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://www.lo.no/language/Russisk/
- . Архів оригіналу за 1 жовтня 2010. Процитовано 4 листопада 2010.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://www.nfs.net/index.php?option=com_content&task=view&id=28&Itemid=57
- . Архів оригіналу за 27 червня 2013. Процитовано 1 грудня 2010.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Робітничий рух |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Robitnichij ruh shirokij termin sho oznachaye socialnij ruh yakij predstavlyaye robitnichij klas na pidtrimku kampanij yaki zaklikayut robotodavciv i politichni uryadi polipshiti stanovishe robitnikiv ta yihnih simej i vidstoyuvannya svoyih interesiv osoblivo shlyahom borotbi za prijnyattya abo zminu zakonodavstva sho regulyuye trudovi vidnosini Robitnichij ruh u strogomu sensi organizacijne zlittya remisnikiv i najmanih pracivnikiv u robitnichi asociaciyi profspilki politichni partiyi dlya borotbi za polipshennya yihnogo socialnogo stanu ta za politichni prava v umovah kapitalistichnoyi ekspluataciyi i politichnogo gnoblennya napriklad zaborona profspilok Piramida kapitalistichnoyi sistemi sho pidtrimuyetsya robitnikamiOrganizacijni formiRobitnichij ruh v strogomu sensi slova osoblivo v Centralnij Yevropi yak pravilo skladayetsya z chotiroh osnovnih napryamkiv Profspilki predstavlyayut taki interesi robitnikiv na fabrikah ta inshih pidpriyemstvah yak vidstoyuvannya bilsh visokoyi zarobitnoyi plati ta polipshennya umov praci Robitnichi partiyi yak politichni organizaciyi Chasto voni mayut marksistske korinnya socialistichni social demokratichni abo komunistichni partiyi Kooperativi napriklad spozhivchi kooperativi zhitlovi kooperativi yak organizaciyi vzayemodopomogi Rekreacijni ta osvitni ob yednannya u tomu chisli taki yak robitnichi osvitni asociaciyi sportivni klubi tosho IstoriyaViniknennya Robitnichij ruh vinik pid chas promislovoyi revolyuciyi yaka pochalasya u Velikij Britaniyi blizko 1750 roku Zaprovadzhennya mashin na fabrikah prizvodilo do zrostannya produktivnosti praci ta vivilnennya zajvih tkachiv pryadilnikiv i v yazalnikiv Ce prizvelo do viniknennya stihijnogo ruhu rujnuvannya mashin vidomogo yak Luddizm yakij vvazhayetsya odnim iz najpershih robitnichih ruhiv V 1799 roci u Velikij Britaniyi buv prijnyatij zakon sho zaboroniv vsi ob yednannya tomu sho v comu uryad vbachav zagrozu vilnij konkurenciyi Ale nezvazhayuchi na zakon bulo stvoreno kilka nevelikih spilok yaki odnak pracyuvali v pidpilli U 18 i na pochatku 19 stolittya buli pokarani i vislani do kolonij nelegalni grupi napriklad taki yak Tolpuddlski mucheniki z Dorsetu Spilki pochali pracyuvati vidkrito tilki v 1824 roci koli zaborona na profspilki bula skasovana Robert Ouen Buli sformovani kilka novih grup v osnovnomu v girnichij ta tekstilnij promislovosti V 1834 roci z iniciativi promislovogo vlasnika Roberta Ouena bula stvorena Velika nacionalna konsolidovana profspilka Ouen vtilyuvav na tekstilnij fabrici v svoyi vlasni ideyi pro socialni prava pracivnikiv yaki vin vidstoyuvav u svoyih pracyah ta listah V seredini 18 go stolittya v Angliyi z grup remisnikiv i robitnikiv vinikayut politichni tovaristva sho borolisya za zagalne i rivne viborche pravo ruh chartistiv Rannij robitnichij ruh mav rizni formi organizaciyi ta protestu Voni variyuyuvalisya vid profesijnih spilok dlya vzayemnoyi dopomogi do proletarskih asociacij za viborche pravo i kolivalisya mizh klopotannyami deputaciyami ta strajkami bojkotami masovimi zavorushennyami Osnovnimi vimogami rannogo robitnichogo ruhu bulo zagalne viborche pravo napriklad borotba chartistiv v Angliyi svobodu utvorennya asociacij i zboriv svobodu asociacij i pravo na strajk Odniyeyu iz pershih vimog anglijskogo robitnichogo ruhu bula takozh spravedliva robota dlya spravedlivoyi zarobitnoyi plati Dlya dosyagnennya spilnoyi meti gidnogo isnuvannya buli vistavleni vimogi vstanovlennya minimalnoyi zarobitnoyi plati v kolektivnomu dogovori abo derzhavnim regulyuvannyam visim godin na den piznishe p yat dniv na tizhden bezpeka praci zahistu vid zvilnennya ta zahistu pid chas hvorobi i bezrobittya Rannij socializm Socialistichni korinnya v robitnichomu rusi berut pochatok vid Francuzkoyi revolyuciyi Fransua Noel Babef zapochatkuvav ruh rivnih sho vidstoyuvav ideyi suspilstva rivnih mozhlivostej Ruh zdobuv prihilnikiv v osnovnomu sered miskih robitnikiv Dlya zdijsnennya svoyeyi meti Babef gotuvav plan povstannya ale jogo bulo vikrito i bilshist zmovnikiv buli uv yazneni Mizh tim Sen Simon i Sharl Fur ye rozvivayut yideyi utopichnogo socialistichnogo suspilstva Voni vvazhayut sho idealne suspilstvo bude zasnovane na spivpraci ta principi rivnosti miljoniv lyudej panivnih klasiv ta inteligenciyi Dlya zdijsnennya svoyih idej voni vidkidayut robitnichij ruh i zvertayutsya z zaklikom do sovisti panivnih klasiv Novij socializm U Nimechchini robitniki praktichno ne mali mozhlivosti viraziti sebe v politichnomu plani v 1830 h rokiv i 40 h U 1833 roci v Parizhi bula sformovana persha nimecka revolyucijna organizaciya sho nazivalasya Komunistichna liga Karl Marks Pidjom robitnichogo ruhu tisno pov yazanij z vulichnimi boyami v revolyuciyah 1840 h rokiv u ryadi yevropejskih krayin Karl Marks i Fridrih Engels buli teoretikami socialistichnogo komunistichnogo napryamku v robitnichomu rusi Z yihnoyi iniciativi u 1847 roci v Londoni buv stvorenij vid imeni yakogo v lyutomu 1848 roku buv opublikovanij Manifest Komunistichnoyi partiyi Cej manifest zi svoyim internacionalnim gaslom Proletari vsih krayin yednajtesya stav osnovoyu politichnoyi partiyi sho organizovuvala socialistichnij ta piznishe komunistichnij robitnichij ruh U Nimeckomu soyuzi Ferdinandom Lassalem v 1863 roci bulo zasnovano Mizh Lassalem i Marksom bula nezgoda shodo nizki klyuchovih momentiv u robitnichomu rusi Cya nezgoda obernulasya u protistoyanni ideologij lassalyanstva ta marksizmu Lassal vidstoyuvav neobhidnist derzhavi yaku Marks hotiv skasuvati Marks viriv u vazhlivist profspilok yaki Lassal vvazhav beznadijnimi Na pochatku 1850 h vidbuvsya spad u robitnichomu rusi v zv yazku z pokrashennyam ekonomichnih umov Pershij Internacional Dokladnishe Pershij Internacional Naprikinci 1850 h rokiv robitnichij ruh otrimuye novij stimul u zv yazku z ekonomichnoyu krizoyu Pid chas robitnichih strajkiv budivelnikiv u Londoni v 1859 roci buli zavezeni shtrejkbreheri z kontinentu Anglijski robitniki potim stav iniciatorom vtilennya francuzkoyi ideyi mizhnarodnogo spivrobitnictva v robitnichomu rusi i zasnuvali Pershij Internacional Mizhnarodne Tovaristvo Robitnikiv v 1864 roci Karlu Marks bulo dorucheno napisannya statutu Generalnij statut organizaciyi napisanij 1871 roku na osnovi timchasovogo statutu pochinavsya vidomoyu frazoyu Zvilnennya robitnichogo klasu povinno buti spravoyu samih robitnikiv Mizhnarodni diyi odnak buli skorishe simvolichnimi anizh realnimi Ale fakt isnuvannya Mizhnarodnoyi asociaciyi robitnikiv stimulyuvav bagatoh Organizaciya nadavala pidtrimku strajkam i bula v zmozi v deyakih vipadkah zapobigati shtrejkbreherstvu Mihajlo Bakunin V 1868 roci z vstupom Bakunina Internacional buv vrazhenij vnutrishnoyu borotboyu Bakunin i Marks rozijshlisya v poglyadah politiki Marks yakij buv starshim v Internacionali zoserediv svoyu robotu na napisanni Kapitalu Vijna mizh Franciyeyu i Nimechchinoyu sho pochalasya 1870 roku zakinchilasya katastrofoyu dlya francuzkoyi armiyi Nimecki vijska nevdovzi pochali oblogu v Parizh sho viklikalo znachne nevdovolennya robitnichih mas uryadom Zrosli socialistichni ta anarhistski ruhi Naprikinci 1870 robitniki u Parizhi pidnyali zbrojne povstannya ta zahopili vladu Bula stvorena Parizka komuna timchasovij organ derzhavnoyi vladi Ale protyagom dvoh misyaciv komuna bula rozgromlena Pislya rozgromu komuni rozvalivsya takozh Internacional Na kongresi v Gaazi v 1872 roci vidbuvsya rozkol organizaciyi i vihid z nogo anarhistiv Gotska programa i period pislya Pershogo Internacionalu Pislya krahu Internacionalu u Nimechchini vibuvayetsya zlittya dvoh organizacij revizionistskoyi sho ocholyuvav Lassal ta marksistskoyi sho bula zasnovana u misti Ejzenah Partiya bula zasnovana na konferenciyi v misti Gota v 1875 roci i nazivalasya Socialistichna robitnicha partiya Nimechchini Sozialistische Arbeiterpartei Deutschlands Marks pishe kritichnij analiz programi partiyi yaka piznishe bula nazvana Engelsom Kritika Gotskoyi programi Z iniciativi Bismarka prijmayutsya anti socialistichnij zakon sho buv spryamovanij proti partiyi Nezabarom partiya yaka diye nelegalno otrimuye svoyih predstavnikiv u parlamenti U Franciyi robitnichij ruh buv praktichno rozgromlenij pislya Parizkoyi Komuni Zakon 1872 roku zaboroniv miscevi organizaciyi Internacionalu Odin z lideriv yih vidnovlennya buv yakij stav zasnovnikom Francuzkoyi robitnichoyi partiyi Parti Ouvrier Francais za modellyu nimeckoyi U partiyi buv takozh zyat Karla Marksa Pol Lafarg Ale yednist robitnikiv bula nedovgoyu Nezabarom utvorilasya nova robitnicha partiya i Ged reorganizuvav svoyu Drugij internacional Mayivka u Parizhi 1891 roku Formuvannya drugogo Internacionalu vidbulosya v Parizhi v 1889 roci Sered jogo zasnovnikiv zokrema buli Vilgelm Libkneht Avgust Bebel Eduard Bernshtejn Viktor Adler i Internacional vidigravav znachnu rol u politichnomu zhiti do Pershoyi svitovoyi vijni Pislya buntu na Sinnij ploshi 1 travnya 1886 roku v Chikago Internacional virishiv ogolositi Pershe travnya Dnem mizhnarodnoyi solidarnosti trudyashih u 1889 roci a persha mayivka vidbulasya 1890 roku U Nimechchini pislya nevdalih sprob Bismarka zadushiti ruh pochalis sprobi integruvati socialistiv Pislya skasuvannya vinyatkovogo socialistichnoyi zakonu v 1890 roci social demokrati v Nimechchini pochinayut perebudovuvati svoyu spravu Na z yizdi v Erfurti prijmayetsya nova programa partiyi yaka otrimala nazvu Erfurtska programa napisana chastkovo Karlom Kautskim Cya programa bula vichishena vid antisemitizmu Lassalya yakij zalishivsya z Gotskoyi programi Pid egidoyu partiyi diyav zhinochij ta molodizhnij ruh Naprikinci 1800 h rokiv pochavsya rozkol v robitnichomu rusi v Nimechchini mizh marksistskim ta revizionistskim krilom U 1903 roci partiya otrimala najbilshe golosiv na viborah V cej chas pochalo vidilyatisya live krilo u partiyi yake ocholyuvali Roza Lyuksemburg i Karl Libkneht Pislya rosijskoyi revolyuciyi 1905 roku vidbulosya znachne pozhvavlennya robitnichogo ruhu v usij Yevropi Ideali mizhnarodnoyi solidarnosti mizh robitnikami ne zmogli protistoyati nacionalistichnim silam yaki rozv yazali Pershu svitovu vijnu Tretij internacional Dokladnishe Komunistichnij internacional Tretij Komunistichnij Internacional Komintern buv soyuzom komunistichnih i robitnichih partij svitu yaki rozdilyali komunistichnij svitoglyad Internacional na choli z Grigoriyem Zinov yevim buv stvorenij u Moskvi v 1919 roci i rozpushenij Stalinim u 1943 roci Shtab kvartira znahodilasya v Moskvi a najdovshe jogo golovoyu buv bolgarskij komunist Georgij Dimitrov Robitnichij ruh u svitiChervonij prapor yak simvol robitnichogo ruhuPivnichna Yevropa Dokladnishe Robitnichij ruh u Shveciyi U 1889 roci bulo zasnovano Social demokratichnu robitnichu partiyu Shveciyi yaka tradicijno maye znachnij vpliv u robitnichomu rusi Shveciyi Z 1910 roku diye Centralna organizaciya robitnikiv Shveciyi U 1921 roci z livogo krila social demokratichnoyi partiyi vidililasya Komunistichna partiya U 1871 roci u Daniyi bulo zasnovano Social demokratichnu partiyu a u 1898 Centralnu organizaciyu konfederaciyi profspilok Daniyi V ostanni roki vidbulosya oslablennya zv yazkiv mizh social demokratami ta robitnichim ruhom U 1887 roci bula zasnovana Norvezka robitnicha partiya U 1899 stvoreno Centralne ob yednannya profspilok Norvegiyi U 1899 roci na z yizdi u misti Turku bula zasnovana Finska robitnicha partiya V 1916 roci bulo stvoreno Islandsku federaciyu praci V parlamenti Islandiyi robitnichij ruh predstavlenij Social demokratichnim alyansom ta Livo zelenim ruhom Laureat Nobelivskoyi premiyi Galdor Laksness sho stvoriv kilka knig u dusi socialnogo realizmu buv prihilnikom socialistichnogo ruhu V 1972 roci bulo stvoreno Radu profspilok pivnichnih krayin Yiyi organizaciyi chleni skladayutsya z nacionalnih profspilok Daniyi Finlyandiyi Islandiyi Grenlandiyi Norvegiyi ta Shveciyi Vsi razom voni vklyuchayut bilshe nizh 9 miljoniv cholovik sho stanovit blizko dvoh tretin vid zagalnoyi kilkosti najmanih pracivnikiv pivnichnih krayin Centralna Yevropa Dokladnishe Pislya vijni porazki u vijni v 1918 roci robitnichij ruh v Ugorshini znachno posilivsya Bulo stvoreno Ugorsku komunistichnu partiyu yaku ocholiv Bela Kun Partiya prijshla do vladi naprikinci 1918 roku i 21 bereznya 1919 roku i progolosila Ugorsku Radyansku Respubliku Samostijnij robitnichij ruh u Chehiyi vinik v 1870 h rokah U 1878 roci utvorilasya Cheska social demokratichna partiya U serpni 1891 na pid kerivnictvom D Vlagoyeva bulo stvoreno Zahidna Yevropa Dokladnishe ta Pershij realnij organizovanij robitnichij ruh vinik v Ispaniyi pid chas Ispanskoyi revolyuciyi 1868 roku za dopomogoyu Internacionalu Persha robitnicha partiya Ispaniyi Ispanska socialistichna robitnicha partiya zasnovana socialistom Pablo Iglesiasom v 1879 roci A v 1890 roci partiya vzyala uchast u viborah do parlamentu i municipalnih zboriv Na z yizdi partiyi v 1921 roci vidkololasya majzhe polovina chleniv partiyi sho sformuvali ispansku kompartiyu Robitnichij ruh u Italiyi dosyag svogo rozkvitu do zahoplennya vladi fashistami U pislyavoyennij period italijska mafiya yaka v znachnij miri znikla pid chas fashistskogo rezhimu vikoristovuvalasya dlya pridushennya strajkiv ta inshih dij Profspilkovi organizaciyi Belgiyi vinikli she v pershij polovini XIX st Ce buli vuzki cehovi rozdroblennya v bilshosti vipadkiv nelegalni organizaciyi U 1898 na v Verv ye Robitnicha partiya Belgiyi postanovila utvoriti specialnu Sindikalnuyu komisiyu dlya kerivnictva profesijnimi spilkami Vona bula organizovana v 1899 i profspilki Belgiyi protyagom 40 rokiv predstavlyali odin z viddiliv robitnichu partiyu 1899 roku u Velikij Britaniyi bula stvorena Lejboristska partiya pid nazvoyu Komitet robitnichogo predstavnictva v rezultati rezolyuciyi kongresu tred yunioniv Amerika Dokladnishe Robitnichij ruh u SShA ta U 1886 roci bulo zasnovano Amerikansku federaciyu praci AFP U Chili robitnichij ruh maye vidnosno davnyu istoriyu Vzhe naprikinci 1800 h pochali vinikati profspilkovi organizaciyi V 1909 roci bulo stvoreno pershu Nacionalnu asociaciyu profspilok Chili Organizaciyi proveli kilka strajkiv yaki buli v pershu chergu spryamovani na polipshennya umov robitnikiv Kubinskij robitnichij ruh stav rozvivatisya z kincya 1800 h rokiv Ale spravzhnij proriv buv z 1920 h rokiv Persha nacionalna asociaciya profspilok u Kubi bula stvorena 1924 roku U Braziliyi 2003 roku buv obranij socialistichnij prezident Luyiz Inasiu Lula da Silva yakij brav aktivnu uchast u profspilkovomu rusi Aziya ta Avstraliya Dokladnishe ta Robitnichij ruh u Avstraliyi Yaponska konfederaciya profspilok Sinrengo Nihon Rodo Kumiai Sorengokai Shinrengo bula stvorena 21 listopada 1989 roku v rezultati zlittya Generalnoyi radi profspilok Yaponiyi SOHIO zasnovanoyi u lipni 1950 roku z Vseyaponskoyu federaciyeyu privatnogo sektora RENGO zasnovanoyu v listopadi 1987 roku Pershi profspilki v Novij Zelandiyi pochali formuvatisya v 1860 h rokah Sogodni najbilshoyu profspilkoyu v Novij Zelandiyi ye Novozelandska rada profspilok NZRP yaka ye nacionalnoyu asociaciyeyu profspilok Inshe velike ob yednannya profspilok Novozelandska federaciya praci bulo zasnovano v 1937 roci Afrika Dokladnishe Robitnichij ruh v UkrayiniDiv takozhAnarhizm Socializm Marksizm Komunizm Liva partiya Prozhitkovij minimum Profesijna spilka Klasova borotba Lassalyanstvo Robitnik Pracivnik Proletariat Robocha sila RobitnictvoPosilannyaDoslidnickij proekt Pracya i robitnichij ruh v Ukrayini Robitnicha borotba pislya SRSR recenziya na Pracyu pislya komunizmu ta interv yu z Davidom Mandelem Spilne 2012 4 S 216 221 Sklokin V Dosvid revolyuciyi Ukrayina Moderna 2009 14 3 S 329 334 Primitki Arhiv originalu za 17 travnya 2023 Procitovano 26 travnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 7 grudnya 2010 Procitovano 4 listopada 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www lo no language Russisk Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2010 Procitovano 4 listopada 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www nfs net index php option com content amp task view amp id 28 amp Itemid 57 Arhiv originalu za 27 chervnya 2013 Procitovano 1 grudnya 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Robitnichij ruh