Рене Клер (фр. René Clair, справжнє ім'я Рене-Люсьєн Шометт фр. René-Lucien Chomette; 11 листопада 1898, Париж — 15 березня 1981) — один з найзначиміших французьких кінорежисерів 1920-х і 1930-х років, творець жанру музичного фільму, письменник, актор. Відмінні риси його стрічок — ліризм і глибоке розуміння людської психології у поєднанні з гумором, що межує з буфонадою і сатиричним поглядом на суспільство. Відстоював незалежність французького кінематографу від Голлівуду, боровся проти [ru].
Рене Клер | |
---|---|
René Clair | |
![]() | |
d, Q3473988? і d[1] | |
Ім'я при народженні | René-Lucien Chomette |
Дата народження | 11 листопада 1898 |
Місце народження | Париж, Франція |
Дата смерті | 15 березня 1981 (82 роки) |
Місце смерті | Нейї-сюр-Сен, Іль-де-Франс, Франція |
Поховання | d |
Громадянство | |
Професія | кінорежисер |
Alma mater | ліцей Людовика Великого і d |
Роки активності | 1924-1976 |
Член у | Французька академія (15 березня 1981)[1] і Колеж патафізики |
IMDb | ID 0163229 |
Нагороди та премії | |
![]() |
Біографія
Рене Шометт народився в паризькому кварталі Ле-Аль. Він належав до сім'ї, де кілька поколінь були успішними торговцями. Втім, ні Рене Шометт, ні його старший брат не продовжили сімейної традиції, вбачаючи своє покликання в мистецтві (Анрі Шометт згодом також став кінорежисером).
Брати Шометт здобули класичну освіту в ліцеї Людовика Великого і ліцеї Монтеня. В шкільні роки майбутній Рене Клер проявляє схильності до поезії, намагається створювати п'єси, захоплюється боксом і фехтуванням.
Після початку Першої світової війни Рене Шометт прагне потрапити на фронт (до армії було призвано його батька, брат пішов добровольцем), але через стан здоров'я потрапляє туди лише як санітар. У 1918 році він демобілізуватиметься через травму і зустрічає закінчення війни вже в Парижі. Війна, за спогадами Клера, була для нього серйозним потрясінням. Під час перебування на фронті він написав дві збірки віршів, що залишилися неопублікованими.
Відразу після повернення з фронту він стає співробітником газети «Ентрансіжан» (фр. I Intransigeant) і друкується під псевдонімом «Рене Депре». Першим його репортажем було повідомлення про смерть поета Едмона Ростана. Завдяки своїм журналістським зв'язкам він знайомиться з відомими діячами кіно й літератури, зокрема з Луї Деллюком і Марселем Прустом.
У кіно Рене привела Дамія (Марі-Луїза Дам'єн), для якої він писав пісні. У 1920 році його запрошують знятися у стрічці «Лілія життя», за п'єсою румунської королеви Марії. Для зйомок він бере собі новий псевдонім — Рене Клер (від фр. claire — ясний). У 1921 році він знімається у фільмах студії «Гомон», режисером яких був Луї Фейяд («Сирітка», «Паризетта») і фільмах Якова Протазанова («Сенс смерті», «За ніч кохання»).
З 1922 року Рене Клер стає критиком «Paris-Journal» і «Theatre et Comtvdia illustres». У 1951 він видає свої тексти у збірці «Досконалий роздум».
Брат Анрі Шомет, знайомить його з Жаком де Баронселлі, якому Клер асистує в чотирьох фільмах, і який повинен був допомогти Клеру, з його першим фільмом «Женев'єва де Брабан». Ця робота залишилася незавершеною. Саме Баронселлі представив Клера продюсерові Анрі Діаман-Берже, що довірив йому зйомки .
З 1923 року починає сам ставити фільми.
Зі своєю дружиною Броней Рене познайомився на показі фільму .
Творчість
Період німого кіно
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTDBOc1lXbHlYeVV5Tmw5VFlYUnBaU1V5UTE5U1pXeGhZMmhsTVRreU5DNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RRMnhoYVhKZkpUSTJYMU5oZEdsbEpUSkRYMUpsYkdGamFHVXhPVEkwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У 1922 році Клер стає асистентом режисера , беручи участь у зйомках фільмів «Полуденний дзвін» (1922) і «Легенда сестри Беатріси» (1923).
У 1923 Рене Клер пише сценарій «Чарівний промінь» і знімає по ньому свій перший фільм — ексцентричну комедію з фантастичним сюжетом , в якій знайшли місце і елементи сатири. На екрани стрічка вийшла тільки через рік, після того, як Клер зняв ще два фільми, і мала гучний успіх в середовищі авангардистів.
Знятий на замовлення «Шведського балету» короткометражний фільм (1924), (точніший переклад назви «Relâche» — Спектакль відміняється) оцінювався критикою по-різному. У цьому фільмі в кадрі з'являєься багато легендарних діячів французького авангарду — передусім, це сам композитор Ерік Саті (що написав покадрову музику для фільму, який показується в антракті балету), а також художники Марсель Дюшан, Франсіс Пікабіа і . Сюжет в «Антракті» відсутній, кадри пов'язані швидше асоціативно, а в цілому, те, що відбувається на екрані, справляє враження сну, у зв'язку з чим дадаїсти із захватом сприйняли цей фільм, побачивши в ньому втілення своїх художніх ідей. В більшості випадків «Антракт» характеризується критикою саме як авангардистський (дадаїстський) експеримент. В усякому разі, цей досвід створив Клеру ім'я в авангардних кругах і серед паризького бомонду.
Проте деякі критики потому називали цей фільм «Сюжетною карикатурою на дадаїстське мудрагельство», і «експериментом, в якому Клер не був до кінця щирим», «фільмом з елементом жарту», хоча і віддавали належне винахідливості, з якою зроблено фільм, і загальної авангардистської спрямованості фільму.
Так чи інакше, в подальшому Рене Клер більше не повертається до фільмів, подібних до «Антракту», знімаючи іронічні і ліричні комедії «Примара Мулен-Ружа» (1925) «Уявна подорож» (1925), «Двоє боязких» (1928). Майже в усіх своїх фільмах Клер знімає актора Альбера Прежана. Найбільший успіх у публіки мала стрічка «Солом'яний капелюшок» (1927) за п'єсою Лабіша і , комедія становищ з яскравими, гротесковими персонажами. Разом з комедіями, в цей період Рене Клер пробував знімати і драму — «Здобич вітру» (1926).
Період звукового кіно
Прихід ери звукового кіно спочатку збентежило Клера, поки він не прийшов до думки про можливість використання звуку і зображення як взаємодоповнюючих ліній, свого роду контрапункту. Своє бачення звукового кіно він втілив у комедії, що побила усі рекорди популярності, «Під дахами Парижа» (1930), яка вважається першим музичним фільмом, принаймні, у Європі. Не менш успішними були і наступні звукові стрічки Клера — комедія (1931) і гротескова сатира «Свободу нам!» (1932). У 1934-му він зняв антифашистський фільм , який був заборонений в Німеччині і низці європейських країн, спонукавши Клера переїхати до США.
Перший американський фільм Клера — (1936) — був тепло прийнятий, чого не можна сказати про три наступні фільми, які були сприйняті як занадто «вільні» за голлівудськими мірками. Найвідоміший серед них «І не залишилося нікого» — екранізація «Десяти негренят» Агати Крісті. Після війни Клер повернувся до Франції, де зняв «Мовчання — золото» (1949) і історичну комедію «Великі маневри» (1955).
Як і його молодший сучасник Марселю Карне, Рене Клер не прийняв естетику «нової хвилі», продовжуючи наслідувати одного дня обраному напрямі. При створенні фільмів він завжди орієнтувався на масового глядача, і не міг прийняти елітарне мистецтво, не доступне більшості.
У 1960 році Клера було обрано членом Французької академії. Його ім'ям названо кінопремію Французької академії.
Фільмографія
- 1924 — / Entr'acte
- 1925 — / Paris qui doit
- 1925 — / Le voyage imaginaire
- 1925 — / Le Fantome du Mou-lin-Rouge
- 1926 — / La proie du vent
- 1927 — Солом'яний капелюшок / Un chapeau de paille d'ltalie
- 1927 — Башта / La Tour (документальний)
- 1928 — / Les deux timides
- 1930 — Під дахами Парижа / Sous les toits de Paris
- 1931 — / Le million
- 1932 — Свободу нам! / A nous la liberte
- 1932 — 14 липня / Quatorze juillet
- 1934 — / Le dernier milliardaire
- 1935 — / The Ghost Goes West
- 1938 — / Break the News
- 1939 — / Air pur (не закінчений)
- 1941 — Вогонь Нового Орлеана / The Flame of New Orleans
- 1942 — / I Married a Witch
- 1943 — Це сталося завтра / It Happened Tomorrow
- 1943 — Вічність і один день / Forever and a Day (спільно з 6-ма іншими режисерами)
- 1945 — І не залишилося нікого / And Then There Were None
- 1949 — Мовчання — золото / Le silence est d'or
- 1950 — / La Beauté du diable
- 1952 — / Les Belles de nuit
- 1955 — Великі маневри / Les grandesmanoevres
- 1957 — Порт-де-Ліля / Porte de Lilas
- 1960 — / La Franchise et l'amour (епізод Весілля)
- 1961 — Усе золото світу / Tout l'or du monde
- 1962 — / Les quatre verites (епізод Два голуби)
- 1965 — / Les fetes galantes
- 1966 — Гарібан / Gariban (автор сценарію)
Джерела
- М.М. Черненко (составитель). Режиссерская энциклопедия. Кино Европы / Г.Н. Компаниченко. — М. : Научно-исследовательский институт киноискусства, 2002. — С. 84-85. — .(рос.)
- Авенариус Г. Рене Клер. В сб. Французское киноискусство. М.: «Искусство», 1960.
- Божович В. Рене Клер. М.: «Искусство», 1985.
- Брагинский А. Рене Клер. М.: «Искусство», 1963.
- Клер Р. Размышления о киноискусстве. М.: «Искусство», 1958.
Примітки
- Французька академія — 1635.
- і провів велику частину життя в ПарижіЖан-Лу Пассек. Словарь французского кино. — Мн.: «Пропилеи», 1998. [ 22 лютого 2012 у Wayback Machine.]
- Брагинский А. Рене Клер. М.: «Искусство», 1963
- Інтерв'ю Брони Клер. Видання фільму «Свободу нам!» у «The Criterion Collection»
- Г. А. Авенариус, сборник «Французское киноискусство». М.: «Искусство», 1960
- Брагинский А. Рене Клер. М.: «Искусство», 1963
- Клер Р. Передмова до книги А.Брагінського «Рене Клер». М.: «Мистецтво», 1963
Посилання
- Бібліографія. Рене Клер // Німецька національна бібліотека
- Рене Клер на сайті IMDb (англ.)
- Фотогалерея Рене Клера
- Рене Клер на сайті ИНОЕКИНО(рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Kler Rene Kler fr Rene Clair spravzhnye im ya Rene Lyusyen Shomett fr Rene Lucien Chomette 11 listopada 1898 Parizh 15 bereznya 1981 odin z najznachimishih francuzkih kinorezhiseriv 1920 h i 1930 h rokiv tvorec zhanru muzichnogo filmu pismennik aktor Vidminni risi jogo strichok lirizm i gliboke rozuminnya lyudskoyi psihologiyi u poyednanni z gumorom sho mezhuye z bufonadoyu i satirichnim poglyadom na suspilstvo Vidstoyuvav nezalezhnist francuzkogo kinematografu vid Gollivudu borovsya proti ru Rene KlerRene Claird Q3473988 i d 1 Im ya pri narodzhenni Rene Lucien ChometteData narodzhennya 11 listopada 1898 1898 11 11 Misce narodzhennya Parizh FranciyaData smerti 15 bereznya 1981 1981 03 15 82 roki Misce smerti Nejyi syur Sen Il de Frans FranciyaPohovannya dGromadyanstvo FranciyaProfesiya kinorezhiserAlma mater licej Lyudovika Velikogo i dRoki aktivnosti 1924 1976Chlen u Francuzka akademiya 15 bereznya 1981 1 i Kolezh patafizikiIMDb ID 0163229Nagorodi ta premiyid priz Luyi Dellyuka 1955 Vislovlyuvannya u Vikicitatah Rene Kler u VikishovishiBiografiyaRene Shomett narodivsya v parizkomu kvartali Le Al Vin nalezhav do sim yi de kilka pokolin buli uspishnimi torgovcyami Vtim ni Rene Shomett ni jogo starshij brat ne prodovzhili simejnoyi tradiciyi vbachayuchi svoye poklikannya v mistectvi Anri Shomett zgodom takozh stav kinorezhiserom Brati Shomett zdobuli klasichnu osvitu v liceyi Lyudovika Velikogo i liceyi Montenya V shkilni roki majbutnij Rene Kler proyavlyaye shilnosti do poeziyi namagayetsya stvoryuvati p yesi zahoplyuyetsya boksom i fehtuvannyam Pislya pochatku Pershoyi svitovoyi vijni Rene Shomett pragne potrapiti na front do armiyi bulo prizvano jogo batka brat pishov dobrovolcem ale cherez stan zdorov ya potraplyaye tudi lishe yak sanitar U 1918 roci vin demobilizuvatimetsya cherez travmu i zustrichaye zakinchennya vijni vzhe v Parizhi Vijna za spogadami Klera bula dlya nogo serjoznim potryasinnyam Pid chas perebuvannya na fronti vin napisav dvi zbirki virshiv sho zalishilisya neopublikovanimi Vidrazu pislya povernennya z frontu vin staye spivrobitnikom gazeti Entransizhan fr I Intransigeant i drukuyetsya pid psevdonimom Rene Depre Pershim jogo reportazhem bulo povidomlennya pro smert poeta Edmona Rostana Zavdyaki svoyim zhurnalistskim zv yazkam vin znajomitsya z vidomimi diyachami kino j literaturi zokrema z Luyi Dellyukom i Marselem Prustom U kino Rene privela Damiya Mari Luyiza Dam yen dlya yakoyi vin pisav pisni U 1920 roci jogo zaproshuyut znyatisya u strichci Liliya zhittya za p yesoyu rumunskoyi korolevi Mariyi Dlya zjomok vin bere sobi novij psevdonim Rene Kler vid fr claire yasnij U 1921 roci vin znimayetsya u filmah studiyi Gomon rezhiserom yakih buv Luyi Fejyad Siritka Parizetta i filmah Yakova Protazanova Sens smerti Za nich kohannya Z 1922 roku Rene Kler staye kritikom Paris Journal i Theatre et Comtvdia illustres U 1951 vin vidaye svoyi teksti u zbirci Doskonalij rozdum Brat Anri Shomet znajomit jogo z Zhakom de Baronselli yakomu Kler asistuye v chotiroh filmah i yakij povinen buv dopomogti Kleru z jogo pershim filmom Zhenev yeva de Braban Cya robota zalishilasya nezavershenoyu Same Baronselli predstaviv Klera prodyuserovi Anri Diaman Berzhe sho doviriv jomu zjomki Z 1923 roku pochinaye sam staviti filmi Zi svoyeyu druzhinoyu Bronej Rene poznajomivsya na pokazi filmu TvorchistPeriod nimogo kino Rene Kler i Erik Sati na zjomkah filmi Antrakt zhovten 1924 U 1922 roci Kler staye asistentom rezhisera beruchi uchast u zjomkah filmiv Poludennij dzvin 1922 i Legenda sestri Beatrisi 1923 U 1923 Rene Kler pishe scenarij Charivnij promin i znimaye po nomu svij pershij film ekscentrichnu komediyu z fantastichnim syuzhetom v yakij znajshli misce i elementi satiri Na ekrani strichka vijshla tilki cherez rik pislya togo yak Kler znyav she dva filmi i mala guchnij uspih v seredovishi avangardistiv Znyatij na zamovlennya Shvedskogo baletu korotkometrazhnij film 1924 tochnishij pereklad nazvi Relache Spektakl vidminyayetsya ocinyuvavsya kritikoyu po riznomu U comu filmi v kadri z yavlyayesya bagato legendarnih diyachiv francuzkogo avangardu peredusim ce sam kompozitor Erik Sati sho napisav pokadrovu muziku dlya filmu yakij pokazuyetsya v antrakti baletu a takozh hudozhniki Marsel Dyushan Fransis Pikabia i Syuzhet v Antrakti vidsutnij kadri pov yazani shvidshe asociativno a v cilomu te sho vidbuvayetsya na ekrani spravlyaye vrazhennya snu u zv yazku z chim dadayisti iz zahvatom sprijnyali cej film pobachivshi v nomu vtilennya svoyih hudozhnih idej V bilshosti vipadkiv Antrakt harakterizuyetsya kritikoyu same yak avangardistskij dadayistskij eksperiment V usyakomu razi cej dosvid stvoriv Kleru im ya v avangardnih krugah i sered parizkogo bomondu Prote deyaki kritiki potomu nazivali cej film Syuzhetnoyu karikaturoyu na dadayistske mudragelstvo i eksperimentom v yakomu Kler ne buv do kincya shirim filmom z elementom zhartu hocha i viddavali nalezhne vinahidlivosti z yakoyu zrobleno film i zagalnoyi avangardistskoyi spryamovanosti filmu Tak chi inakshe v podalshomu Rene Kler bilshe ne povertayetsya do filmiv podibnih do Antraktu znimayuchi ironichni i lirichni komediyi Primara Mulen Ruzha 1925 Uyavna podorozh 1925 Dvoye boyazkih 1928 Majzhe v usih svoyih filmah Kler znimaye aktora Albera Prezhana Najbilshij uspih u publiki mala strichka Solom yanij kapelyushok 1927 za p yesoyu Labisha i komediya stanovish z yaskravimi groteskovimi personazhami Razom z komediyami v cej period Rene Kler probuvav znimati i dramu Zdobich vitru 1926 Period zvukovogo kino Prihid eri zvukovogo kino spochatku zbentezhilo Klera poki vin ne prijshov do dumki pro mozhlivist vikoristannya zvuku i zobrazhennya yak vzayemodopovnyuyuchih linij svogo rodu kontrapunktu Svoye bachennya zvukovogo kino vin vtiliv u komediyi sho pobila usi rekordi populyarnosti Pid dahami Parizha 1930 yaka vvazhayetsya pershim muzichnim filmom prinajmni u Yevropi Ne mensh uspishnimi buli i nastupni zvukovi strichki Klera komediya 1931 i groteskova satira Svobodu nam 1932 U 1934 mu vin znyav antifashistskij film yakij buv zaboronenij v Nimechchini i nizci yevropejskih krayin sponukavshi Klera pereyihati do SShA Pershij amerikanskij film Klera 1936 buv teplo prijnyatij chogo ne mozhna skazati pro tri nastupni filmi yaki buli sprijnyati yak zanadto vilni za gollivudskimi mirkami Najvidomishij sered nih I ne zalishilosya nikogo ekranizaciya Desyati negrenyat Agati Kristi Pislya vijni Kler povernuvsya do Franciyi de znyav Movchannya zoloto 1949 i istorichnu komediyu Veliki manevri 1955 Yak i jogo molodshij suchasnik Marselyu Karne Rene Kler ne prijnyav estetiku novoyi hvili prodovzhuyuchi nasliduvati odnogo dnya obranomu napryami Pri stvorenni filmiv vin zavzhdi oriyentuvavsya na masovogo glyadacha i ne mig prijnyati elitarne mistectvo ne dostupne bilshosti U 1960 roci Klera bulo obrano chlenom Francuzkoyi akademiyi Jogo im yam nazvano kinopremiyu Francuzkoyi akademiyi Filmografiya1924 Entr acte 1925 Paris qui doit 1925 Le voyage imaginaire 1925 Le Fantome du Mou lin Rouge 1926 La proie du vent 1927 Solom yanij kapelyushok Un chapeau de paille d ltalie 1927 Bashta La Tour dokumentalnij 1928 Les deux timides 1930 Pid dahami Parizha Sous les toits de Paris 1931 Le million 1932 Svobodu nam A nous la liberte 1932 14 lipnya Quatorze juillet 1934 Le dernier milliardaire 1935 The Ghost Goes West 1938 Break the News 1939 Air pur ne zakinchenij 1941 Vogon Novogo Orleana The Flame of New Orleans 1942 I Married a Witch 1943 Ce stalosya zavtra It Happened Tomorrow 1943 Vichnist i odin den Forever and a Day spilno z 6 ma inshimi rezhiserami 1945 I ne zalishilosya nikogo And Then There Were None 1949 Movchannya zoloto Le silence est d or 1950 La Beaute du diable 1952 Les Belles de nuit 1955 Veliki manevri Les grandesmanoevres 1957 Port de Lilya Porte de Lilas 1960 La Franchise et l amour epizod Vesillya 1961 Use zoloto svitu Tout l or du monde 1962 Les quatre verites epizod Dva golubi 1965 Les fetes galantes 1966 Gariban Gariban avtor scenariyu DzherelaM M Chernenko sostavitel Rezhisserskaya enciklopediya Kino Evropy G N Kompanichenko M Nauchno issledovatelskij institut kinoiskusstva 2002 S 84 85 ISBN 5 85646 077 4 ros Avenarius G Rene Kler V sb Francuzskoe kinoiskusstvo M Iskusstvo 1960 Bozhovich V Rene Kler M Iskusstvo 1985 Braginskij A Rene Kler M Iskusstvo 1963 Kler R Razmyshleniya o kinoiskusstve M Iskusstvo 1958 PrimitkiFrancuzka akademiya 1635 d Track Q161806d Track Q377066 i proviv veliku chastinu zhittya v ParizhiZhan Lu Passek Slovar francuzskogo kino Mn Propilei 1998 22 lyutogo 2012 u Wayback Machine Braginskij A Rene Kler M Iskusstvo 1963 Interv yu Broni Kler Vidannya filmu Svobodu nam u The Criterion Collection G A Avenarius sbornik Francuzskoe kinoiskusstvo M Iskusstvo 1960 Braginskij A Rene Kler M Iskusstvo 1963 Kler R Peredmova do knigi A Braginskogo Rene Kler M Mistectvo 1963PosilannyaRene Kler u sestrinskih Vikiproyektah Citati u Vikicitatah Rene Kler u Vikishovishi Bibliografiya Rene Kler Nimecka nacionalna biblioteka Rene Kler na sajti IMDb angl Fotogalereya Rene Klera Rene Kler na sajti INOEKINO ros