Портрет у мистецтві XVII століття (рос. Портрет в искусстве 17 века) — дослідження проблеми портрета в мистецтві XVII століття, котре створив російський мистецтвознавець Лазарев Віктор Микитович (1897—1976).
![]() видання 1937 р. | |
Автор | Лазарев В.М. |
---|---|
Назва мовою оригіналу | Портрет в искусстве 17 века |
Дизайн обкладинки | художник Д. Бажанов |
Країна | |
Мова | російська |
Тема | проблема портрету в європейському живопису 17 ст. |
Жанр | науково-популяре видання |
Видавництво | «Искусство» |
Видано | 1937 |
Сторінок | 96 с. |
Попередній твір | 1937 |
Побудова книги
Видання розділене на дві великі частини (між ними розташовані три сторінки довідкових виносок):
- теоретичну (текст);
- допоміжну (чорно-білі ілюстрації).
Текст
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5pTDBWc1pXNXZjbUZmWkdWZlRXVmthV05wTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxRmJHVnViM0poWDJSbFgwMWxaR2xqYVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Поява і поширення парадного портрета в Європі було тісно пов'язане зі зміцненням абсолютизму і формуванням національних монархій. Хоча повний розвиток портрет отримав ще в добу кватроченто і відродження — на відміну від середньовіччя, де мав обмежене поширення.
Саме в цих монархіях і отримав розвиток парадний портрет. Їх характерні зразки дали Велика Британія, Франція, Фландрія, папська держава в Римі, Іспанська імперія. Проблему парадного портрета і портрета взагалі жваво обговорювали і розробляли теоретики і художники. Згідно цих теорій, портрет мав меморіальне і виховне значення, зберігаючи для майбутніх поколінь образи героїв і видатних особистостей минулого. Теоретики наполягали, щоби в парадному портреті особа кожного володаря ставала взірцем чеснот і втіленням ідеалу доби.
Якщо особа не мала чеснот і переваг, художник мав «наділити» ними зображеного. Звідси починались компроміси, компліменти і більшості парадних портретів. В XVII ст. в іспанському парадному портреті склалисть репрезентативні формули, умовний тип зображення аристократа, завжди величного і значущого. більшості парадних портретів нікого не зачіпала. Персонажі портретів величні і холодно замкнені, відокремлені від глядача не тільки площиною картини. Їх одяг або сяє розкошами, золотом і коштовними тканинами, або костюм поданий підкреслено вишуканим і чорним.
Тип іспанського портрета мав помітний вплив на творчість художників портретистів в Італії, у Фландрії, Австрії, частково у художників Голландії і німецьких князівств.
Текст видання розбитий на відділки, їх шість. Але жоден з відділків не має назв, а відокремлений від решти абзацовим відступом і починається з буквиці в пишній рамі.
Відділок перший
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJtTDFKdlpHOXNabTlmVUdsdlgyUmhYME5oY25CcExtcHdaeTh5TURCd2VDMVNiMlJ2YkdadlgxQnBiMTlrWVY5RFlYSndhUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Серед творів початку XX ст. уваги і популярності набула книга П. П. Муратова «Образи Італії».
Недоліком емоційно написаної Муратовим книги і пережитої як задоволення подорожі по країні була відсутність уваги до маньєризму як до стильової системи. Хоча маньєризм протримався в мистецтві країн Західної Європи півтора століття (де менше, де довше). Ігнорування розвитку стилю у півтора століття в XX столітті вже стало неприпустимим.
Маньєризм і маньєристичний портрет, навпаки, вже прийняті до уваги Лазаревим В. М., сучасником П. П. Муратова, що свідчить і про прийняття маньєризму мистецтвознавством, і про визнання значного внеску стилю в портретний жанр. Лазарев логічно і виправдано виводить портрет доби бароко від маньєристичного портрета. Як портрет маньєризму, так і портрет бароко розвинулись в межах пільгової культури багатіїв і дворян, що відокремилась від культури народної.
Обидва стильові напрямки споріднені, але мають різне ідейне наповнення: в маньєризмі панують песимізм і розчарування, в портреті бароковому — велич, реперезентативність і насолоди життям і багатством. , сум і депресія як такі не щезли в мистецтві бароко, а стали лише одним із психологічних станів в багатій палітрі почуттів ускладнених і непростих характерів.
Відділок другий. Рубенс, Берніні, Вітторе Гісланді
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDFCbGRHVnlYMUJoZFd4ZlVuVmlaVzV6WHkxZlNHVnNaVzVoWDBadmRYSnRaVzUwTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxUVpYUmxjbDlRWVhWc1gxSjFZbVZ1YzE4dFgwaGxiR1Z1WVY5R2IzVnliV1Z1ZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZqTDFacGRIUnZjbVZmUjJocGMyeGhibVJwWHkxZlVHOXlkSEpsZEY5MllXNWZaV1Z1WDI5MVpHVmZaR0Z0WlM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFZtbDBkRzl5WlY5SGFHbHpiR0Z1WkdsZkxWOVFiM0owY21WMFgzWmhibDlsWlc1ZmIzVmtaVjlrWVcxbExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Лазарев ретельно розглянув відмінності портретів маньєристів і портретів раннього бароко, особливо помітними вони були вже у братів Каррачі. Найбільш обдарований серед братів — Аннібале Каррачі, що створив низку реалістичних портретів, полишених зайвої помпи і маньєристичних перебільшень, штукарство і вишукана красивість в них відкинуті геть. В порівнянні з портретами маньєристів — портрети Аннібале Каррачі повернуті до простоти і індивідуальних характеристик, побачених автором в реальності і перенесених на полотно.
Лазарев не приховав від читача і внесок в мистецтво Караваджо, не приборканого навіть папським Римом. Але дав справедливу оцінку обдарування Караваджо і меж тої обдарованості, коли записав —
Портрети його пензля не належать до кола його найкращих творів. Караваджо не був портретистом за покликом таланту. В обличчях на його портретах є щось узагальнене, схоже, вони полишені психологічної нюансировки, в них відчутна помітна статичність.
Але Караваджо (як і брати Каррачі) серед перших рішуче поривав з недоліками маньєризму в портретах. Реформи, започатковані в живопису Італії братами Караччі і Караваджо, стануть фактом художньої практики в Римі. Ці реформи підхоплять і розвинуть майстри раннього бароко. На щастя в цьому поколінні виявилось декілька геніальних майстрів.
Саме в цей період в Італію прибув фламандець з Антверпена Пітер Пауль Рубенс. Молодий художник кинувся у вир навчання і опанування нової художньої практики з ентузіазмом і жадобою неофіта, що забув про біблійну мудрість — «Хто збільшує (власні) знання, той збільшує і розчарування».
Рубенс працював не в самому Римі, а в північних містах Італії — в Мантуї, в Генуї. Саме в Генуї портретне мистецтво Рубенса розгорнулося у повну силу. Всі засоби звеличення аристократичних замовників він використав в портретах тої пори. В жіночих портретах аристократок — це феєрія коштовних тканин і екзотичних аксесуарів (величні архітектурні форми, пишні завіси і колони, палацові тераси, коштовні меблі, тропічний папуга в портреті Бригітти Спінола Доріа тощо).
Засобом звеличення впливових замовників-чоловіків став і кінний портрет, серед перших — кінний портрет герцога Лерма 1603 року. Компліментарність і поверхневість характеристики були приховані за показовою і не щирою значущистю. Пафос величі і соціальна відокремленість персонажа в кінних портретах Рубенса досягли свого вищого щаблю.
Згодом портретна продукція Рубенса розділилась на дві гілки. Він продовжив створювати парадні портрети на замову, але почав писати і прості за композиціями портрети, позбавлені пафосу і зайвої бравурності. Вони реалістичні, спокійні, зігріті теплим ставленням художника до моделі. Серед них — «Ніколас Респен» (Кассель), "Портрет камеристки" (Санкт-Петербург), Матеус Ірселіус (Копенгаген), «Доктор ван Тюльден» (Мюнхен) та декотрі інші. Обидві гілки портретної продукції Рубенса успадкував і розвинув у бік більшої психологічної насиченості і елегантності його учень і конкурент Антоніс ван Дейк.
Настановам і виробленим Рубенсом портретним схемам наслідував не один Антоніс ван Дейк. В когорті тих, хто копіював ці схеми — П'єтро да Кортона, Дієго Веласкес, Гіацинт Ріго, Ніколя де Ларжильєр, Юстус Сустерманс, Бачіччо (Джован Баттіста Гаулі), Джованні Бернардо Карбоне та інші.
У бароковій скульптурі XVII ст. провідні позиції виборов Лоренцо Берніні та численні скульптори-помічники його римської майстерні. Значна кількість замов, що отримав Берніні за життя, просто не могла бути виконана без активної праці численних скульпторів—помічників. Так, погруддя Томаса Бекера доробляв після Берніні скульптор Андреа Болджи.
З майстерні Берніні вийшли як пересічні погруддя-надгробки без зайвих ефектів, так і шедеври, котрі втілили найхарактерніші і панівні ідеї доби. Так, ідеал шляхетного аристократа чи політичного лідера втилили портрети погруддя кардинала Шипіоне Боргезе, багатія англійця Бекера, герцога Франческо д'Єсте. Навіть серед них надмірним пафосом і нетутешньою величчю, що перетнула всі кордони, відрізнялось компліментарне погруддя короля Франції Луї XIV.
- Юстус Сустерманс. «Канонік Пандольфо Рікасолі».
- Берніні. Камілла Барбадорі, мати папи римського Урбана VIII . Державний музей мистецтв, Копенгаген.
- Бачіччо (Джован Баттіста Гаулі). «Портрет Лоренцо Берніні в похилому віці», Національна галерея Шотландії.
- Берніні. Кардинал Рішельє
- Юстус Сустерманс. Вітторія делла Ровере, герцогиня Тосканська
-
- Берніні.«Герцог Франчесо д'Єсте», 1651, Музей Естензе, Модена.
До плеяди значущих митців-портретистів лише в XX столітті зарахований і Вітторе Гісланді. Портретист, творчість якого однаково належить і мистецтву бароко, і італійському рококо, мешкав і працював в повінційних містах. Портретна точність без зайвих в провінції ефектів і надзвичайна колористична обдарованість зробили Гісланді значущою фігурою в мистецтві Італії попри галасливі досягнення римської художньої школи, до якої Гісланді ніколи не належав.
Значущий внесок в портретне мистецтво XVII століття зробили не тільки в Римі, гегемонія котрого була вже остаточно порушена іншими мистецькими центрами у Франції, Фландрії, в Голландії і, частково, в Іспанії.
![]() | ![]() | ![]() |
«Хлопчик в фантазійному вбранні» В. Гісланді | «Портрет невідомого пана» В. Гісланді | «Граф Галеоццо Секко Суардо» В. Гісланді |
Відділ третій
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkyTDBaeVlXNTZKVU16SlVJMmMybHpZMmhsY2w5TlpXbHpkR1Z5WDNWdFh6RTJOVEJmTURBeExtcHdaeTh4TmpCd2VDMUdjbUZ1ZWlWRE15VkNObk5wYzJOb1pYSmZUV1ZwYzNSbGNsOTFiVjh4TmpVd1h6QXdNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpsTDBKdmRYSmliMjVmY0dGeVgwTmhjbk11YW5Cbkx6RTJNSEI0TFVKdmRYSmliMjVmY0dGeVgwTmhjbk11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcyTDA1cFkyOXNZWE5FWlV4aGNtZHBiR3hwWlhKbFgxQnZjblJ5WVdsMFQyWk5ZWEpuZFdWeWFYUmxSR1ZNWVhKbmFXeHNhV1Z5WlM1cWNHY3ZNVFl3Y0hndFRtbGpiMnhoYzBSbFRHRnlaMmxzYkdsbGNtVmZVRzl5ZEhKaGFYUlBaazFoY21kMVpYSnBkR1ZFWlV4aGNtZHBiR3hwWlhKbExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhpTDBodmJXMWxYMkYxZUY5eWRXSmhibk10WW05MWNtUnZiaTVxY0djdk1UWXdjSGd0U0c5dGJXVmZZWFY0WDNKMVltRnVjeTFpYjNWeVpHOXVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Третій відділок Лазарев присвятив художній ситуації у Франції. До ключових фігур століття належав Ніколя Пуссен. Але він перебрався на працю в Рим, де став своїм. Слава Пуссена, однак, перетнула кордони. Король Франції не заважав жити підлеглим в Італії, але вони його піддані і слуги. І за покликом короля повинні повернутися і прислужити королівській особі. Тим паче уславлені і талановиті підлеглі. Як не хотів їхати Пуссен у Париж, але поступився утискам і примусу, дедалі потужним. І поїхав…
Його улещували посмішками та обіцянками, а також завалили завданнями: писати картини, проектувати одяг для короля і його великої родини, навіть робити оздоби королівського столу та його ліжка! Пуссен не звик ні до примусу в темпах роботи, ні до стану придворного. Назрівав конфлікт і з паризькими художниками-конкурентами, жадібними до грошей і посад при дворі. Неволя була такою, що Пуссен випросив відпустку, щоби відвідати хвору дружину в Римі. Художник із полегшенням покинув і Париж, і примус королівського двору. Відтепер він бажав ніколи не повертатись на батьківщину. Доля зглянулась на майстра. Кардинал Рішельє, фактичний володар влади у Франції, помер на початку грудня 1642, а через рік — помер і король. Відтепер вельможні і впливові замовники не мали до майстра ніяких вимог і Пуссен скористався нагодою ніколи не повертатись.
Він мало писав портрети. Але його теоретичні настанови мали суттєвий вплив на художню практику як в Римі, так і в Парижі. Внеском в портретний жанр стануть і його автопортрети пізнього періоду творчості.
Бароко мало суттєвий вплив на портретний жанр у Франції на початку XVII ст. Згодом мужня і стримана манера французьких портретів змінилась у бік більшої декоративності, поверхневості і пишності. Наслідком еміграції Пуссена в Італію стане те, що монументальне мистецтво і портретний жанр у Франції розвиватимуть інші. Численна армія інших, що і майстерні, і працьовиті, була таки менш обдарованою. У Версалі і церквах Парижа була створена низка стінописів. Французькі портретисти створили цілі портретні галереї. В армії академічних митців був і Симон Вуе, цей епігон римської художньої школи і її «величної манери». Саме Симон Вуе успадкує посаду після Пуссена в Парижі, але не замінить його в мистецтві, як і армія портретистів, що працювала наполегливо і плідно, але не схопила з неба зірок.
Тим не менше тип французького парадного портрета навіть стане модним зразком для митців інших кран Західної Європи — до Польщі включно. Найкращими серед портретистів стануть митці зламу XVII—XVIII ст. — Гіацинт Ріго та Ніколя де Ларжильєр.
- Худ. Філіп де Шампень. архітектор Франсуа Мансар
- Гіацинт Ріґо (1659–1743) Портрет Філібера Оррі.
- Філіп де Шампень. «Портрет кардинала Рішельє», бл. 1637 р., Нац.галерея, Лондон
- Філіп де Шампень. «Анжеліка Арнолд»
- Ніколя де Ларжильєр. «Катерина Білінська, баронесса де Безенваль»
- Філіп де Шампень. «Король Луї 13-й», портрет в абатстві Валь де Грас, Париж
- Ніколя де Ларжильєр. «Акторка мадмуазель Дюкло»
-
Відділ четвертий
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5qTDFKbGRISmhkRzlmWkdWc1gxQmhjR0ZmU1c1dlkyVnVZMmx2WDFndVgxSnZiV0ZmSlRJNFkyOXdlVjh5SlRJNUpUSkRYMkZtZEdWeVgwUnBaV2R2WDFabGJDVkRNeVZCTVhweGRXVjZMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFTWlhSeVlYUnZYMlJsYkY5UVlYQmhYMGx1YjJObGJtTnBiMTlZTGw5U2IyMWhYeVV5T0dOdmNIbGZNaVV5T1NVeVExOWhablJsY2w5RWFXVm5iMTlXWld3bFF6TWxRVEY2Y1hWbGVpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Весь четвертий відділок книги В. М. Лазарев присвятив одному Дієго Веласкесу. Це ще одна спроба надати іспанському художникові, призабутому у XVIII ст., належну честь і пошану. Але четвертий відділок книги досить короткий і вмістив лише опис портрета папи римського Іннокентія Х та незвичної для європейців серії придворних карликів.
Портрет Іннокентія Х справив неабияке враження як на самого папу римського, так і на тогочасних римських художників рисами парадності і надзвичайного реалізму, що межував із сатирою. В відомому центрі європейського бароко, багатому портретистами, так відверто і некомпліментарно ніхто не працював.
Веласкес не приховав в портреті від глядача ні енергійності і соціальної дистанції, ні підозрілості і зневаги папи до всіх. Від намісника апостола Петра на землі не віє ні привітністю, ні готовністю зрозуміти чи простити грішного. Папа нікого не благословляє, як то часто подавали в портретах римських пап. Він сидить у кріслі як верховний судія. Водночас пильне спостереження за папою породжує підозри в грішній особі, що посіла папський престол, а тепер старанно і ревно приховує від усіх свою невідповідність посаді.
Веласкес зберіг враження підозрілості і ворожості не тільки в ескізах до парадного портрета. Він переніс їх і в готовий портрет, нічим і ніяк не наблизивши зображення в бік привітності чи нещирої, світської люб'язності.
Енергійність папи Іннокентія Х має руйнівну спрямованість, а від портрета віє загрозою і небезпекою. На парадність портрета працює і обмежена колористична гама — білої сутани і криваво-червоного одягу, наче щойно пролитої крові. Кольору темної крові — і коштовна завіса за кріслом папи. Портрет став художньою сенсацією в Римі. Подивитись на портрет пензля Веласкеса збігалась юрба художників і всі охочі. Портрет роками вивчатимуть інші і робитимуть постійні копії.
Особлива галузь іспанського портрета XVII ст. — серія придворних карликів. Іспанська королівська родина і серія придворних карликів — два в усьому протилежні соціальні полюси. На одному — багатства, міць і претензії на безсмертя, на другому — повна розчавленість. Убогі і сірі, безпорадні і беззахисні, вони виконували ролі живих іграшок для вельможних володарів. Убогість і потворнісь цих живих іграшок (за уявою тогочасних вельмож) лише підкреслювала велич і недосяжність іспанських аристократів.
- Д. Веласкес. «Блазень Себастьян де Морра», бл. 1645 р., Національний музей Прадо, Мадрид
- Коельо. Інфанта Хуана Іспанська
- Хуан Кареньо де Міранда. «Дон Франсіско, 5-й маркіз де Санта Крус»
-
- Хуан Кареньо де Міранда, карлиця Євгенія Вальєхо, Національний музей Прадо
В розділ не увійшли згадки про інших іспанських майстрів, серед яких було чимало і портретистів. Адже мистецтво Іспанії 17 ст. не було зосереджене лише на геніально обдарованому Велскесі. Спроби писати карликів зробили і інші іспанські майстри, серед яких та Хуан Кареньо де Міранда. Але порівняння з творчістю Веласкеса витримала лише творчість Хосе де Рібера.
Відділ п'ятий
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN6TDBaeVlXNXpYMGhoYkhOZkxWOVFiM0owY21WMFgzWmhibDlTWlc0bFF6TWxRVGxmUkdWelkyRnlkR1Z6TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxR2NtRnVjMTlJWVd4elh5MWZVRzl5ZEhKbGRGOTJZVzVmVW1WdUpVTXpKVUU1WDBSbGMyTmhjblJsY3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDFSMWFXNWtiMjl5ZG5KbFpHVnRZVzVrWlhaeWFXVnpMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFVZFdsdVpHOXZjblp5WldSbGJXRnVaR1YyY21sbGN5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt5TDBGdVlYUnZiV2x6WTJobFgyeGxjMTkyWVc1ZlpISXVYMWRwYkd4bGJWOVNKVU16SlVJMlpXeHNMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFCYm1GMGIyMXBjMk5vWlY5c1pYTmZkbUZ1WDJSeUxsOVhhV3hzWlcxZlVpVkRNeVZDTm1Wc2JDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Мистецтво Нідерландів логічно виросло на мистецтві всіх регіонів, що входили до території Історичних Нідерландів XV—XVI століть, коли вони разом з Фландрією входили до єдиних державно-політичних формувань. З XVII століття пройшло державне і мистецьке розмежування, що спонукало формування двох національних мистецьких шкіл, єдиних за походженням, але різних за ознаками. Свій внесок в мистецьке розмежування внесли і конфесійні розбіжності. Фландрія залишилась в лоні католицизму, де релігійне мистецтво мало новий розквіт в XVII ст. Голландія стане провідною країною протестантизму.
В XVII столітті нідерландська нація лише починала свою історичну ходу. Саме в цей період стався рішучий розрив нідерландського мистецтва з мистецтвом попередньої епохи. Прості форми життя нідерландських бюргерів породжувало примітивні, практичні та приземлені смаки в мистецтві. У творах художників вони прагнули бачити відображення власного життя та побуту, позбавленого шляхетності і зайвих церемоній, широкої освіти, витончених смаків і шанування попередніх, середньовічних традицій.
Адже на початку XVII століття Нідерланди пережили низку років самоствердження і бадьорості. Бо успішно закінчувалася боротьба за власну незалежність від могутньої імперії Іспанії. Залишалася довга праця щодо визнання молодої держави, яка щойно з'явилася на політичній мапі Західної Європи. Самоствердження і бадьорість були притаманні і поведінці мешканців, і національному мистецтву, що активно позбавлялося релігійних обмежень, які йшли від католицької Італії.
Панування протестантизму, що не визнавав релігійні образа, привело до значного скорочення замов на релігійний живопис. І, навпаки, це приведе до вибухового поширення світських за тематикою жанрів. Саме в мистецтві Нідерландів значної міці і розвитку набули портрет, пейзаж, побутовий жанр, натюрморт, подібного котрому не знали навіть визначні центри мистецтва у Італії чи Франції. Мистецтво Нідерландів XVII століття стало своєрідним феноменом в мистецькій ситуації Європи XVII століття. Шляхом, започаткованим митцями Нідерландів, підуть митці інших національних художніх шкіл Європи.
Активне засвоєння наукових досліджень, технічних навичок, вивчення природних явищ, природних ресурсів океану і віддалених куточків світу, колоніальні війни і еміграція з країни — характерні ознаки XVII століття. В портретному жанрі з'явились зображення адміралів і офіцерів Ост-Індської кампанії. Якщо в XVI столітті кепкували з алхіміків, в XVII столітті чільне місце посіли зображення кабінетів, де працюють богослови, ботаніки, астрономи — тепер вже без жодних натяків на кепкування. Отримали поширення відвідини анатомічних театрів, де до анатомічних знань навернулись не потайки, а цілком відкрито — усі охочі з дозвіллям. На всі ці події відгукнувся і нідерландський живопис. Сюжетами картин нідерландських художників стають також доки Ост-Індської кампанії, мануфактури по переробці жиру китів, засідання ботанічних товариств. Низку «анатомічних уроків» створили — Міхіль Міревелт, Рембрандт, Корнеліс Трост, Ян ван Нек. За історично невеликий відрізок часу Голландія пережила справжній період портретоманії. Серед численних голландських портретистів особливо виділялась творчість Рембрандта і Франса Галса. Останній і був переважно портретистом (за винятком короткого часу в молодості, коли робив релігійні образа, але покинув їх остаточно).
Творчому доробку Франса Галса в портретному жанрі і присвятив В. М. Лазарев п'ятий розділ книги. Те, що зробили в аристократичному портреті Рубенс і Антоніс ван Дейк, в голландському бюргерському портреті зробив Франс Галс.
- Родинний портрет Ісаака Масси і його дружини Беатрікс. 1622. Державний музей, Амстердам
- Регенти шпиталю Святої Єлизавети в Гарлемі. 1641. Музей Ф. Галса. Гарлем
-
- Портрет невідомого. 1660. Стара Пінакотека. Мюнхен
Відділ шостий
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTDBGdFlXeHBZVjkyWVc1ZlUyOXNiWE5mSlRJNFIyVnlZWEprWDNaaGJsOUliMjUwYUc5eWMzUWxNa05mTVRZMU1DVXlPUzVxY0djdk1qQXdjSGd0UVcxaGJHbGhYM1poYmw5VGIyeHRjMThsTWpoSFpYSmhjbVJmZG1GdVgwaHZiblJvYjNKemRDVXlRMTh4TmpVd0pUSTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3TDFKbGJXSnlZVzVrZEY5SVlYSnRaVzV6ZWk1ZmRtRnVYMUpwYW01Zk1EQXlMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFTWlcxaWNtRnVaSFJmU0dGeWJXVnVjM291WDNaaGJsOVNhV3B1WHpBd01pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhoTDFCdmNuUnlZV2wwWDI5bVgwRnVaSEpwWlhOZlpHVmZSM0poWldabVh5VkZNaVU0TUNVNU0xOVNaVzFpY21GdVpIUXVhbkJuTHpJd01IQjRMVkJ2Y25SeVlXbDBYMjltWDBGdVpISnBaWE5mWkdWZlIzSmhaV1ptWHlWRk1pVTRNQ1U1TTE5U1pXMWljbUZ1WkhRdWFuQm4uanBn.jpg)
З дозволу кремлівських вождів були продані за кордон портрети пензля геніальних Франса Галса та Рембрандта. Портретів роботи Галса в СРСР було взагалі мало і науковці не могли працювати з його оригіналами.
Дещо кращою була ситуація з портретами роботи Рембрандта. Незважаючи на розпродажі за кордон, низка портретів залишилась в двох містах країни — у Ленінграді і в Москві. Увесь шостий відділок книги Лазарев В. М. і присвятив опису портретів пензля Рембрандта.
Опис почав з портретів так званого лейденського періоду. Але молодий Рембрандт в лейденський період лише починав художню кар'єру, тому мав малий досвід і малу кількість тих, хто зголошувався йому позувати. Не дивно, що це його батько, мати і він сам.
Рембрандтів талант довго визрівав. Поки художник перетворився на майстерного портретиста, пройшло не менше двадцяти років пошуків і удосконалень майстерності. Аби опанувати межі людських емоцій, він ретельно вивчав власне обличчя у дзеркалі і зробив низку автопортретів у різних техніках. Автопортретів багато в малюнках і в офортах. Але вони неглибокі за психологією. За точним визнанням науковців вони є не що іншим як гримаси, це маски почуттів і їхні навчальні штудії. Аби підсилити виразність власних картин і портретів, Рембрандт звертався до стилістики бароко, мало притаманної майстрам Голландії. Прикладом бравурної манери бароко став і «Автопортрет з Саскією на колінах», один з найкращих портретів митця раннього періоду творчості (Дрезденська картинна галерея).
В портретах на замову Рембрандт використовував і досвід та знахідки італійських художників. Про це свідчать як його малюнки (малюнок-копія портрета Балтазара Кастільйоне роботи Рафаеля Санті), так і композиції власних портретів, виконаних по замовам. Він подає портретованих до колін чи у повний зріст, на тлі пишних завіс чи архітектурних лаштунків. Але самі портрети поверхневі, акцентовані лише моменти репрезентативні (він такий-то впливовий, вона така шляхетна і забезпечена). Не дивно, що Рембрандт став модним портретистом. Шлюб із Саскією Ейленбюрх, що походила із північноголландських багатіїв, відкрив двері до забезпечених кіл Амстердаму і йому, вихідцю із нешляхетних ремісників. В цей період у Рембрандта як художника багато замов і швидке зростання прибутків.
Нове звертання до автопортретів припало на четверте і п'яте десятиліття його життя. Якщо інші поглиблюють власне самопізнання у щоденниках, Рембрандт поглиблював власне самопізнання при створенні автопортретів. Він пройшов шлях в автопортретах від репрезентативних і відверто костюмованих і неглибоких — до точно фіксувавших і його старіння, і його непоправні втрати. Рембрандт поховав ще молоду Саскію, був вимушений пройти через банкрутство, через примусовий розпродаж усього власного майна за борги, нарешті втратив обжитий будинок в аристократичному районі і сам потрапив під опіку як фінансово неспроможний. Катастрофи переслідуватимуть його відтепер до смерті. Психологічні зміни в характері і в художній манері митця — не забарилися.
Тим не менше мало чим можна пояснити такий художній і біографічний феномен, як сотня рембрантовських автопортретів, що збережені. А було їх ще більше. Цей феномен унікальний в портретному мистецтві Голландії XVII століття. Адже їх ніхто не замовляв, авторитет як художник — він серед сучасників втратив, надії на їх продаж і прибуток були за його життя — мізерні.
- Автопортрет Рембрандта, 1635 р. Музей мистецтва Сан-Паулу
- Автопортрет Рембрандта, 1640 р. Національна галерея (Лондон)
- Автопортрет Рембрандта, 1660 р. Музей мистецтва Метрополітен.
- Автопортрет Рембрандта, 1665 р.
Наприкінці життя художня манера митця змінюється. По новому використовує він і світлотінь, і фарби. Світлотінь у пізній період перестає бути тільки технічним чи формальним засобом. Головним елементом відтепер виступає не тіло і не обличчя, а світлотінь, котра ліпить форми і надихає їх життям у межах художньої площини. Образи в картинах і в портретах зажили власним життям у власній реальності. А їх психологізм досяг повноти відтворення на полотні. Не дивно, що пізні портрети пензля Рембрандта почали називати портретами-біографіями, настільки ці образи значущі. При цьому ми не знаємо реальних біографій цих осіб.
Все частіше він відмовляється і від багатоколірності. Вона не зникає, але улюбленими стають чорна, жовта, коричнева і червона фарби. Пізні картини вражають червонуватою монохромністю, а художня техніка — віртуозністю мало прихованих мазків. Фарби слугують художнім завданням і перетворюються у фантасмагоричну сутність чи то вечорів і сутінок, чи то паралізуючої туги за минулим, чи то полону невеселих спогадів такої міці, котру подолати неможливо.
Чим старішим і непотрібним Амстердаму художником ставав Рембрандт, тим більше уваги він приділяв особам похилого віку з його оточення, нешляхетним, невпливовим, травмованим горем і втратами. Вони небагаті, не вибороли ні захисту, ні піклування родин, не оточені вдячними дітьми і наче остаточно позбавлені надій. Покинуті, ображені, розчаровані, хворі — вони тихо доживають віку у безвісти, в бідняцьких кварталах столичного міста. В обличчях — ні цяточки задоволення, ніяких ознак колишньої активності і успіху, котрі були, як були вони і у самого Рембрандта.
- «Невідомий старий», 1631 р.
- «Портрет невідомого»
- Так звана «Дружина брата», до 1655 р., Державний музей образотворчих мистецтв імені О. С. Пушкіна
- «Невідомий раввін», до 1645 р., Музей Гетті, Каліфорнія
- «Невідомий», Мауріцхейс, Гаага.
З середини XVII ст. голландський портретний жанр помітно аристократизується і втрачає прихильність до простоти і некомпліментарності, до реалізму. Набувають тенденції декоративності, елегантності, неправдивої ідеалізації. Портрет в Голландії наближається до поверхневих схем портрета у Франції з його неправдивістю, декоративністю, ефектною поверхневістю. Мистецтво і в Голландії починає обслуговувати смаки багатих верств населення, котрі у всьому копіюють аристократичні звички і моди. Рембрандта покидають багаті замовники. Ще 1654 року багатій Сикс замовив власний портрет Рембрандту, а його дружина не забажала і власний портрет замовила портретисту Говарту Флінку. Груповий портрет пихатих офіцерів, відомий зараз як «Нічний дозор», був прийнятий із скандалом.
Симптоматично, що в цей період майстерного Рембрандта покидають навіть учні. Жадібні до грошей і фінансового успіху учні і помічники Рембрандта або розбігаються, або повністю відмовляються від стилю Рембрандта. Серед них навіть малообдарований Ян де Баан, котрий починає копіювати елегантні схеми Антоніса ван Дейка. Цім же шляхом копіювання і потакання аристократичним смакам пішов і учень Маас.
Пізня художня манера Рембрандта робить його винятком в мистецтві Голландії, а згодом і ізгоєм. Його мистецтво очікує напівзабуття, як і його могила, котру в Амстердамі загубили. В XIX ст., навпаки, пройшла переоцінка художніх авторитетів і їх внеску в мистецтво. Розпочалась із запізненням — всесвітня слава Рембрандта.
Допоміжна частина, чорно-білі ілюстрації
Особливість цього розділу полягає у використанні фото як творів живопису різних європейських майстрів, так і скульптурних портретів. В скульптурі автор видання обмежився лише творами уславленого італійського майстра Лоренцо Берніні. Це відомі зразки парадних портретів короля Франції Луї XVI, аристократів герцога Франческо д'Єсте і князя церкви кардинала Шипіоне Боргезе, багатія англійця Бекера тощо. В книзі поданий лише один портрет в надгробку — юриста Монтойї, хоча Лазареву вже було добре відомо, що портрет в надгробку — найважливіша галузь саме портретного жанру, часто це єдині зображення померлих і історично значущих осіб.
Видання не має ілюстрацій парадних портретів у скульптурі у повний зріст. Пишні портрети подібного роду (як і кінні монументи) замовляли і аристократи XVII ст., і представники королівських родин. Абсолютно випали з цього розділу і пишні портрети римських пап, створені найталановитішими з найталановитіших римських майстрів доби бароко. Але провина за це не на авторі, а на радянській цензурі, котра чатувала над радянським друком і помітно обмежувала подібну інформацію навіть в мистецтвознавчих виданнях.
Дещо ширше представлені імена художників, серед яких — Караваджо, Пітер Пауль Рубенс, Антоніс ван Дейк, Вітторе Гісланді, Філіп де Шампень, П'єр Міньяр, Рембрандт, Франс Галс тощо. Але серед ілюстрацій лише один дитячий портрет, хоча дітей в XVII столітті портретували, часто обмежившись портретуванням дітей із шляхетних і королівських родин. Виняток практично один — картини майстрів Голландії XVII ст., де присутні якраз дітлахи з нешляхетних і неаристократичних родин.
Автопортрети в малюнках
Важливою художньою галуззю в XVII ст. був і автопортрет художника в малюнку. Він не потребував значних зусиль і довготривалих технологій (як в живопису з декількома разами сушки картини), а лише дзеркала і бажання самого митця дослідити власне обличчя як черговий чи значущий об'єкт. Низку власних автопортретів в різних техніках створив Рембрандт, відтворивши найрізноманітніші власні гримаси і настрої.
Їх небагато у інших художників. Автопортрети були розкидані по різним, часто невеликим збіркам і провінційним містам задовго до XX ст., або були недоступні для радянського науковця. Вони логічно не потрапили в книгу В. М. Лазарева. Але без них, неприкрашених і відвертих, не розрахованих на зовнішні ефекти і парадність, портретне мистецтво XVII ст. було неповним і неякісним.
-
-
- Йоахим Зандрарт, автопортрет, середина XVII ст.
-
- Пітер Пауль Рубенс, автопортрет.
Вибрані портрети 17 століття
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems1TDBKaGNuUm9iMnh2YldWMWMxOTJZVzVmWkdWeVgwaGxiSE4wWHpBd05DNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RRbUZ5ZEdodmJHOXRaWFZ6WDNaaGJsOWtaWEpmU0dWc2MzUmZNREEwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
-
-
-
-
- Худ. Луїза Голландіна Пфальцська. «Портрет Софі Пфальцської в маскарадному вбранні бразильської індіанки», бл. 1644 р.
-
-
-
- «Френсіс Бекон» (1561—1626), копія знищеного портрета 1618 року англійського аноніма початку XVII ст.
Див. також
Посилання
Примітки
- Лазарев В. Н. «Портрет в искусстве 17 века», М.-Л, «Искусство», 1937, с. 5
- «Труды Государственного Эрмитажа», № 18, Л, «Аврора», 1977
- Кагане Л. Л. «Испанская живопись. Эрмитаж», Л. «Аврора», 1977, с. 32—33
- Кагане Л. Л. «Испанская живопись. Эрмитаж», Л. «Аврора», 1977, с. 33
- Лазарев В. Н. «Портрет в искусстве 17 века», М.-Л, «Искусство», 1937, с. 7
- Лазарев В. Н. «Портрет в искусстве 17 века», М.-Л, «Искусство», 1937, с. 20—21
- Лазарев В.Н. «Портрет в искусстве 17 века», М.-Л, «Искусство», 1937, с. 21
- Лазарев В. Н. «Портрет в искусстве 17 века», М.-Л, «Искусство», 1937, с. 25
Джерела
- «Труды Государственного Эрмитажа», № 18, Ленинград, «Аврора», 1977.
- Кагане Л. Л. «Испанская живопись. Эрмитаж», Л. «Аврора», 1977.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Portret u mistectvi XVII stolittya ros Portret v iskusstve 17 veka doslidzhennya problemi portreta v mistectvi XVII stolittya kotre stvoriv rosijskij mistectvoznavec Lazarev Viktor Mikitovich 1897 1976 Portret u mistectvi 17 stolittya vidannya 1937 r AvtorLazarev V M Nazva movoyu originaluPortret v iskusstve 17 vekaDizajn obkladinkihudozhnik D BazhanovKrayina SRSRMovarosijskaTemaproblema portretu v yevropejskomu zhivopisu 17 st Zhanrnaukovo populyare vidannyaVidavnictvo Iskusstvo Vidano1937Storinok96 s Poperednij tvir1937Pobudova knigiVidannya rozdilene na dvi veliki chastini mizh nimi roztashovani tri storinki dovidkovih vinosok teoretichnu tekst dopomizhnu chorno bili ilyustraciyi TekstFrans Pourbus molodshij abo Frans Pourbus il Dzhovane Portret Eleonori de Medichi knyagini Mantuanskoyi Florenciya Palacco Pitti Poyava i poshirennya paradnogo portreta v Yevropi bulo tisno pov yazane zi zmicnennyam absolyutizmu i formuvannyam nacionalnih monarhij Hocha povnij rozvitok portret otrimav she v dobu kvatrochento i vidrodzhennya na vidminu vid serednovichchya de mav obmezhene poshirennya Same v cih monarhiyah i otrimav rozvitok paradnij portret Yih harakterni zrazki dali Velika Britaniya Franciya Flandriya papska derzhava v Rimi Ispanska imperiya Problemu paradnogo portreta i portreta vzagali zhvavo obgovoryuvali i rozroblyali teoretiki i hudozhniki Zgidno cih teorij portret mav memorialne i vihovne znachennya zberigayuchi dlya majbutnih pokolin obrazi geroyiv i vidatnih osobistostej minulogo Teoretiki napolyagali shobi v paradnomu portreti osoba kozhnogo volodarya stavala vzircem chesnot i vtilennyam idealu dobi Yaksho osoba ne mala chesnot i perevag hudozhnik mav nadiliti nimi zobrazhenogo Zvidsi pochinalis kompromisi komplimenti i bilshosti paradnih portretiv V XVII st v ispanskomu paradnomu portreti sklalist reprezentativni formuli umovnij tip zobrazhennya aristokrata zavzhdi velichnogo i znachushogo bilshosti paradnih portretiv nikogo ne zachipala Personazhi portretiv velichni i holodno zamkneni vidokremleni vid glyadacha ne tilki ploshinoyu kartini Yih odyag abo syaye rozkoshami zolotom i koshtovnimi tkaninami abo kostyum podanij pidkresleno vishukanim i chornim Tip ispanskogo portreta mav pomitnij vpliv na tvorchist hudozhnikiv portretistiv v Italiyi u Flandriyi Avstriyi chastkovo u hudozhnikiv Gollandiyi i nimeckih knyazivstv Tekst vidannya rozbitij na viddilki yih shist Ale zhoden z viddilkiv ne maye nazv a vidokremlenij vid reshti abzacovim vidstupom i pochinayetsya z bukvici v pishnij rami Viddilok pershijDokladnishe Manyerizm Franchesko Salviati Rodolfo Pio da Karpi manyerizm Sered tvoriv pochatku XX st uvagi i populyarnosti nabula kniga P P Muratova Obrazi Italiyi Nedolikom emocijno napisanoyi Muratovim knigi i perezhitoyi yak zadovolennya podorozhi po krayini bula vidsutnist uvagi do manyerizmu yak do stilovoyi sistemi Hocha manyerizm protrimavsya v mistectvi krayin Zahidnoyi Yevropi pivtora stolittya de menshe de dovshe Ignoruvannya rozvitku stilyu u pivtora stolittya v XX stolitti vzhe stalo nepripustimim Manyerizm i manyeristichnij portret navpaki vzhe prijnyati do uvagi Lazarevim V M suchasnikom P P Muratova sho svidchit i pro prijnyattya manyerizmu mistectvoznavstvom i pro viznannya znachnogo vnesku stilyu v portretnij zhanr Lazarev logichno i vipravdano vivodit portret dobi baroko vid manyeristichnogo portreta Yak portret manyerizmu tak i portret baroko rozvinulis v mezhah pilgovoyi kulturi bagatiyiv i dvoryan sho vidokremilas vid kulturi narodnoyi Obidva stilovi napryamki sporidneni ale mayut rizne idejne napovnennya v manyerizmi panuyut pesimizm i rozcharuvannya v portreti barokovomu velich reperezentativnist i nasolodi zhittyam i bagatstvom sum i depresiya yak taki ne shezli v mistectvi baroko a stali lishe odnim iz psihologichnih staniv v bagatij palitri pochuttiv uskladnenih i neprostih harakteriv Viddilok drugij Rubens Bernini Vittore GislandiDokladnishe Zhivopis baroko Dokladnishe Lorenco Bernini Dokladnishe Alessandro Algardi Dokladnishe Vittore Gislandi Dokladnishe Flamandske baroko Bernini Tomas Beker 1638 Muzej Viktoriyi j Alberta Bernini Luyi XIV korol Franciyi Versal Rubens Elena Furman Derzhavnij muzej Amsterdam V Gislandi Shlyahetna pani pohilogo viku Amsterdam Lazarev retelno rozglyanuv vidminnosti portretiv manyeristiv i portretiv rannogo baroko osoblivo pomitnimi voni buli vzhe u brativ Karrachi Najbilsh obdarovanij sered brativ Annibale Karrachi sho stvoriv nizku realistichnih portretiv polishenih zajvoyi pompi i manyeristichnih perebilshen shtukarstvo i vishukana krasivist v nih vidkinuti get V porivnyanni z portretami manyeristiv portreti Annibale Karrachi povernuti do prostoti i individualnih harakteristik pobachenih avtorom v realnosti i perenesenih na polotno Lazarev ne prihovav vid chitacha i vnesok v mistectvo Karavadzho ne priborkanogo navit papskim Rimom Ale dav spravedlivu ocinku obdaruvannya Karavadzho i mezh toyi obdarovanosti koli zapisav Portreti jogo penzlya ne nalezhat do kola jogo najkrashih tvoriv Karavadzho ne buv portretistom za poklikom talantu V oblichchyah na jogo portretah ye shos uzagalnene shozhe voni polisheni psihologichnoyi nyuansirovki v nih vidchutna pomitna statichnist Ale Karavadzho yak i brati Karrachi sered pershih rishuche porivav z nedolikami manyerizmu v portretah Reformi zapochatkovani v zhivopisu Italiyi bratami Karachchi i Karavadzho stanut faktom hudozhnoyi praktiki v Rimi Ci reformi pidhoplyat i rozvinut majstri rannogo baroko Na shastya v comu pokolinni viyavilos dekilka genialnih majstriv Same v cej period v Italiyu pribuv flamandec z Antverpena Piter Paul Rubens Molodij hudozhnik kinuvsya u vir navchannya i opanuvannya novoyi hudozhnoyi praktiki z entuziazmom i zhadoboyu neofita sho zabuv pro biblijnu mudrist Hto zbilshuye vlasni znannya toj zbilshuye i rozcharuvannya Rubens pracyuvav ne v samomu Rimi a v pivnichnih mistah Italiyi v Mantuyi v Genuyi Same v Genuyi portretne mistectvo Rubensa rozgornulosya u povnu silu Vsi zasobi zvelichennya aristokratichnih zamovnikiv vin vikoristav v portretah toyi pori V zhinochih portretah aristokratok ce feyeriya koshtovnih tkanin i ekzotichnih aksesuariv velichni arhitekturni formi pishni zavisi i koloni palacovi terasi koshtovni mebli tropichnij papuga v portreti Brigitti Spinola Doria tosho Zasobom zvelichennya vplivovih zamovnikiv cholovikiv stav i kinnij portret sered pershih kinnij portret gercoga Lerma 1603 roku Komplimentarnist i poverhnevist harakteristiki buli prihovani za pokazovoyu i ne shiroyu znachushistyu Pafos velichi i socialna vidokremlenist personazha v kinnih portretah Rubensa dosyagli svogo vishogo shablyu Zgodom portretna produkciya Rubensa rozdililas na dvi gilki Vin prodovzhiv stvoryuvati paradni portreti na zamovu ale pochav pisati i prosti za kompoziciyami portreti pozbavleni pafosu i zajvoyi bravurnosti Voni realistichni spokijni zigriti teplim stavlennyam hudozhnika do modeli Sered nih Nikolas Respen Kassel Portret kameristki Sankt Peterburg Mateus Irselius Kopengagen Doktor van Tyulden Myunhen ta dekotri inshi Obidvi gilki portretnoyi produkciyi Rubensa uspadkuvav i rozvinuv u bik bilshoyi psihologichnoyi nasichenosti i elegantnosti jogo uchen i konkurent Antonis van Dejk Nastanovam i viroblenim Rubensom portretnim shemam nasliduvav ne odin Antonis van Dejk V kogorti tih hto kopiyuvav ci shemi P yetro da Kortona Diyego Velaskes Giacint Rigo Nikolya de Larzhilyer Yustus Sustermans Bachichcho Dzhovan Battista Gauli Dzhovanni Bernardo Karbone ta inshi U barokovij skulpturi XVII st providni poziciyi viborov Lorenco Bernini ta chislenni skulptori pomichniki jogo rimskoyi majsterni Znachna kilkist zamov sho otrimav Bernini za zhittya prosto ne mogla buti vikonana bez aktivnoyi praci chislennih skulptoriv pomichnikiv Tak pogruddya Tomasa Bekera doroblyav pislya Bernini skulptor Andrea Boldzhi Z majsterni Bernini vijshli yak peresichni pogruddya nadgrobki bez zajvih efektiv tak i shedevri kotri vtilili najharakternishi i panivni ideyi dobi Tak ideal shlyahetnogo aristokrata chi politichnogo lidera vtilili portreti pogruddya kardinala Shipione Borgeze bagatiya anglijcya Bekera gercoga Franchesko d Yeste Navit sered nih nadmirnim pafosom i netuteshnoyu velichchyu sho peretnula vsi kordoni vidriznyalos komplimentarne pogruddya korolya Franciyi Luyi XIV Yustus Sustermans Kanonik Pandolfo Rikasoli Bernini Kamilla Barbadori mati papi rimskogo Urbana VIII Derzhavnij muzej mistectv Kopengagen Bachichcho Dzhovan Battista Gauli Portret Lorenco Bernini v pohilomu vici Nacionalna galereya Shotlandiyi Bernini Kardinal Rishelye Yustus Sustermans Vittoriya della Rovere gercoginya Toskanska Bernini Papa rimskij Grigorij XV Lyudovizi 1623 Muzej Civiko Bolonya Bernini Gercog Francheso d Yeste 1651 Muzej Estenze Modena Do pleyadi znachushih mitciv portretistiv lishe v XX stolitti zarahovanij i Vittore Gislandi Portretist tvorchist yakogo odnakovo nalezhit i mistectvu baroko i italijskomu rokoko meshkav i pracyuvav v povincijnih mistah Portretna tochnist bez zajvih v provinciyi efektiv i nadzvichajna koloristichna obdarovanist zrobili Gislandi znachushoyu figuroyu v mistectvi Italiyi popri galaslivi dosyagnennya rimskoyi hudozhnoyi shkoli do yakoyi Gislandi nikoli ne nalezhav Znachushij vnesok v portretne mistectvo XVII stolittya zrobili ne tilki v Rimi gegemoniya kotrogo bula vzhe ostatochno porushena inshimi misteckimi centrami u Franciyi Flandriyi v Gollandiyi i chastkovo v Ispaniyi Hlopchik v fantazijnomu vbranni V Gislandi Portret nevidomogo pana V Gislandi Graf Galeocco Sekko Suardo V GislandiViddil tretijDokladnishe Avtoportret Pussena 1650 roku Anonim seredini XVII st Franciya Portret yunaka iz shlyahetnoyi rodini 1650 r Muzej obrazotvorchih mistectv Budapesht Giacint Rigo Portret Sebastyana Burdona Nikolya de Larzhilyer Margerita de Larzhilyer Sebastyan Burdon Nevidomij z chornimi strichkami manzhet do 1658 r Muzej Fabr Franciya Tretij viddilok Lazarev prisvyativ hudozhnij situaciyi u Franciyi Do klyuchovih figur stolittya nalezhav Nikolya Pussen Ale vin perebravsya na pracyu v Rim de stav svoyim Slava Pussena odnak peretnula kordoni Korol Franciyi ne zavazhav zhiti pidleglim v Italiyi ale voni jogo piddani i slugi I za poklikom korolya povinni povernutisya i prisluzhiti korolivskij osobi Tim pache uslavleni i talanoviti pidlegli Yak ne hotiv yihati Pussen u Parizh ale postupivsya utiskam i primusu dedali potuzhnim I poyihav Jogo uleshuvali posmishkami ta obicyankami a takozh zavalili zavdannyami pisati kartini proektuvati odyag dlya korolya i jogo velikoyi rodini navit robiti ozdobi korolivskogo stolu ta jogo lizhka Pussen ne zvik ni do primusu v tempah roboti ni do stanu pridvornogo Nazrivav konflikt i z parizkimi hudozhnikami konkurentami zhadibnimi do groshej i posad pri dvori Nevolya bula takoyu sho Pussen viprosiv vidpustku shobi vidvidati hvoru druzhinu v Rimi Hudozhnik iz polegshennyam pokinuv i Parizh i primus korolivskogo dvoru Vidteper vin bazhav nikoli ne povertatis na batkivshinu Dolya zglyanulas na majstra Kardinal Rishelye faktichnij volodar vladi u Franciyi pomer na pochatku grudnya 1642 a cherez rik pomer i korol Vidteper velmozhni i vplivovi zamovniki ne mali do majstra niyakih vimog i Pussen skoristavsya nagodoyu nikoli ne povertatis Vin malo pisav portreti Ale jogo teoretichni nastanovi mali suttyevij vpliv na hudozhnyu praktiku yak v Rimi tak i v Parizhi Vneskom v portretnij zhanr stanut i jogo avtoportreti piznogo periodu tvorchosti Baroko malo suttyevij vpliv na portretnij zhanr u Franciyi na pochatku XVII st Zgodom muzhnya i strimana manera francuzkih portretiv zminilas u bik bilshoyi dekorativnosti poverhnevosti i pishnosti Naslidkom emigraciyi Pussena v Italiyu stane te sho monumentalne mistectvo i portretnij zhanr u Franciyi rozvivatimut inshi Chislenna armiya inshih sho i majsterni i pracoviti bula taki mensh obdarovanoyu U Versali i cerkvah Parizha bula stvorena nizka stinopisiv Francuzki portretisti stvorili cili portretni galereyi V armiyi akademichnih mitciv buv i Simon Vue cej epigon rimskoyi hudozhnoyi shkoli i yiyi velichnoyi maneri Same Simon Vue uspadkuye posadu pislya Pussena v Parizhi ale ne zaminit jogo v mistectvi yak i armiya portretistiv sho pracyuvala napoleglivo i plidno ale ne shopila z neba zirok Tim ne menshe tip francuzkogo paradnogo portreta navit stane modnim zrazkom dlya mitciv inshih kran Zahidnoyi Yevropi do Polshi vklyuchno Najkrashimi sered portretistiv stanut mitci zlamu XVII XVIII st Giacint Rigo ta Nikolya de Larzhilyer Hud Filip de Shampen arhitektor Fransua Mansar Giacint Rigo 1659 1743 Portret Filibera Orri Filip de Shampen Portret kardinala Rishelye bl 1637 r Nac galereya London Filip de Shampen Anzhelika Arnold Nikolya de Larzhilyer Katerina Bilinska baronessa de Bezenval Filip de Shampen Korol Luyi 13 j portret v abatstvi Val de Gras Parizh Nikolya de Larzhilyer Aktorka madmuazel Dyuklo Nikolya de Larzhilyer General Bardo de Bardi Manalotti do 1693 roku Nacionalnij muzej Varshava Viddil chetvertijDokladnishe Portret papi Innokentiya H Dokladnishe Kulgavchik D Velaskes Etyud do portreta papi rimskogo Innokentiya H zbirka Vellingtona London Ves chetvertij viddilok knigi V M Lazarev prisvyativ odnomu Diyego Velaskesu Ce she odna sproba nadati ispanskomu hudozhnikovi prizabutomu u XVIII st nalezhnu chest i poshanu Ale chetvertij viddilok knigi dosit korotkij i vmistiv lishe opis portreta papi rimskogo Innokentiya H ta nezvichnoyi dlya yevropejciv seriyi pridvornih karlikiv Portret Innokentiya H spraviv neabiyake vrazhennya yak na samogo papu rimskogo tak i na togochasnih rimskih hudozhnikiv risami paradnosti i nadzvichajnogo realizmu sho mezhuvav iz satiroyu V vidomomu centri yevropejskogo baroko bagatomu portretistami tak vidverto i nekomplimentarno nihto ne pracyuvav Velaskes ne prihovav v portreti vid glyadacha ni energijnosti i socialnoyi distanciyi ni pidozrilosti i znevagi papi do vsih Vid namisnika apostola Petra na zemli ne viye ni privitnistyu ni gotovnistyu zrozumiti chi prostiti grishnogo Papa nikogo ne blagoslovlyaye yak to chasto podavali v portretah rimskih pap Vin sidit u krisli yak verhovnij sudiya Vodnochas pilne sposterezhennya za papoyu porodzhuye pidozri v grishnij osobi sho posila papskij prestol a teper staranno i revno prihovuye vid usih svoyu nevidpovidnist posadi Velaskes zberig vrazhennya pidozrilosti i vorozhosti ne tilki v eskizah do paradnogo portreta Vin perenis yih i v gotovij portret nichim i niyak ne nablizivshi zobrazhennya v bik privitnosti chi neshiroyi svitskoyi lyub yaznosti Energijnist papi Innokentiya H maye rujnivnu spryamovanist a vid portreta viye zagrozoyu i nebezpekoyu Na paradnist portreta pracyuye i obmezhena koloristichna gama biloyi sutani i krivavo chervonogo odyagu nache shojno prolitoyi krovi Koloru temnoyi krovi i koshtovna zavisa za krislom papi Portret stav hudozhnoyu sensaciyeyu v Rimi Podivitis na portret penzlya Velaskesa zbigalas yurba hudozhnikiv i vsi ohochi Portret rokami vivchatimut inshi i robitimut postijni kopiyi Osobliva galuz ispanskogo portreta XVII st seriya pridvornih karlikiv Ispanska korolivska rodina i seriya pridvornih karlikiv dva v usomu protilezhni socialni polyusi Na odnomu bagatstva mic i pretenziyi na bezsmertya na drugomu povna rozchavlenist Ubogi i siri bezporadni i bezzahisni voni vikonuvali roli zhivih igrashok dlya velmozhnih volodariv Ubogist i potvornis cih zhivih igrashok za uyavoyu togochasnih velmozh lishe pidkreslyuvala velich i nedosyazhnist ispanskih aristokrativ D Velaskes Blazen Sebastyan de Morra bl 1645 r Nacionalnij muzej Prado Madrid Koelo Infanta Huana Ispanska Huan Kareno de Miranda Don Fransisko 5 j markiz de Santa Krus Hose de Ribera Kulgavchik 1642 Luvr Parizh Huan Kareno de Miranda karlicya Yevgeniya Valyeho Nacionalnij muzej Prado V rozdil ne uvijshli zgadki pro inshih ispanskih majstriv sered yakih bulo chimalo i portretistiv Adzhe mistectvo Ispaniyi 17 st ne bulo zoseredzhene lishe na genialno obdarovanomu Velskesi Sprobi pisati karlikiv zrobili i inshi ispanski majstri sered yakih ta Huan Kareno de Miranda Ale porivnyannya z tvorchistyu Velaskesa vitrimala lishe tvorchist Hose de Ribera Viddil p yatijDokladnishe Frans Gals Dokladnishe Paradnij portret Dokladnishe Zolote stolittya gollandskogo zhivopisu Hud Gals Rene Dekart Gans Vredeman de Vris Gollandskij sadok 1583 r Kornelis Trost Urok anatomiyi doktora Villema Ryuelya Mistectvo Niderlandiv logichno viroslo na mistectvi vsih regioniv sho vhodili do teritoriyi Istorichnih Niderlandiv XV XVI stolit koli voni razom z Flandriyeyu vhodili do yedinih derzhavno politichnih formuvan Z XVII stolittya projshlo derzhavne i mistecke rozmezhuvannya sho sponukalo formuvannya dvoh nacionalnih misteckih shkil yedinih za pohodzhennyam ale riznih za oznakami Svij vnesok v mistecke rozmezhuvannya vnesli i konfesijni rozbizhnosti Flandriya zalishilas v loni katolicizmu de religijne mistectvo malo novij rozkvit v XVII st Gollandiya stane providnoyu krayinoyu protestantizmu V XVII stolitti niderlandska naciya lishe pochinala svoyu istorichnu hodu Same v cej period stavsya rishuchij rozriv niderlandskogo mistectva z mistectvom poperednoyi epohi Prosti formi zhittya niderlandskih byurgeriv porodzhuvalo primitivni praktichni ta prizemleni smaki v mistectvi U tvorah hudozhnikiv voni pragnuli bachiti vidobrazhennya vlasnogo zhittya ta pobutu pozbavlenogo shlyahetnosti i zajvih ceremonij shirokoyi osviti vitonchenih smakiv i shanuvannya poperednih serednovichnih tradicij Adzhe na pochatku XVII stolittya Niderlandi perezhili nizku rokiv samostverdzhennya i badorosti Bo uspishno zakinchuvalasya borotba za vlasnu nezalezhnist vid mogutnoyi imperiyi Ispaniyi Zalishalasya dovga pracya shodo viznannya molodoyi derzhavi yaka shojno z yavilasya na politichnij mapi Zahidnoyi Yevropi Samostverdzhennya i badorist buli pritamanni i povedinci meshkanciv i nacionalnomu mistectvu sho aktivno pozbavlyalosya religijnih obmezhen yaki jshli vid katolickoyi Italiyi Panuvannya protestantizmu sho ne viznavav religijni obraza privelo do znachnogo skorochennya zamov na religijnij zhivopis I navpaki ce privede do vibuhovogo poshirennya svitskih za tematikoyu zhanriv Same v mistectvi Niderlandiv znachnoyi mici i rozvitku nabuli portret pejzazh pobutovij zhanr natyurmort podibnogo kotromu ne znali navit viznachni centri mistectva u Italiyi chi Franciyi Mistectvo Niderlandiv XVII stolittya stalo svoyeridnim fenomenom v misteckij situaciyi Yevropi XVII stolittya Shlyahom zapochatkovanim mitcyami Niderlandiv pidut mitci inshih nacionalnih hudozhnih shkil Yevropi Aktivne zasvoyennya naukovih doslidzhen tehnichnih navichok vivchennya prirodnih yavish prirodnih resursiv okeanu i viddalenih kutochkiv svitu kolonialni vijni i emigraciya z krayini harakterni oznaki XVII stolittya V portretnomu zhanri z yavilis zobrazhennya admiraliv i oficeriv Ost Indskoyi kampaniyi Yaksho v XVI stolitti kepkuvali z alhimikiv v XVII stolitti chilne misce posili zobrazhennya kabinetiv de pracyuyut bogoslovi botaniki astronomi teper vzhe bez zhodnih natyakiv na kepkuvannya Otrimali poshirennya vidvidini anatomichnih teatriv de do anatomichnih znan navernulis ne potajki a cilkom vidkrito usi ohochi z dozvillyam Na vsi ci podiyi vidguknuvsya i niderlandskij zhivopis Syuzhetami kartin niderlandskih hudozhnikiv stayut takozh doki Ost Indskoyi kampaniyi manufakturi po pererobci zhiru kitiv zasidannya botanichnih tovaristv Nizku anatomichnih urokiv stvorili Mihil Mirevelt Rembrandt Kornelis Trost Yan van Nek Za istorichno nevelikij vidrizok chasu Gollandiya perezhila spravzhnij period portretomaniyi Sered chislennih gollandskih portretistiv osoblivo vidilyalas tvorchist Rembrandta i Fransa Galsa Ostannij i buv perevazhno portretistom za vinyatkom korotkogo chasu v molodosti koli robiv religijni obraza ale pokinuv yih ostatochno Tvorchomu dorobku Fransa Galsa v portretnomu zhanri i prisvyativ V M Lazarev p yatij rozdil knigi Te sho zrobili v aristokratichnomu portreti Rubens i Antonis van Dejk v gollandskomu byurgerskomu portreti zrobiv Frans Gals Rodinnij portret Isaaka Massi i jogo druzhini Beatriks 1622 Derzhavnij muzej Amsterdam Regenti shpitalyu Svyatoyi Yelizaveti v Garlemi 1641 Muzej F Galsa Garlem Ciganka kartina 1628 1630 Luvr Parizh Portret nevidomogo 1660 Stara Pinakoteka MyunhenViddil shostijDokladnishe Utrehtski karavadzhisti Rembrandt Frans Gals Gerrit van Gontgorst ta Bartolomeus van der Gelst Gerrit van Gontgorst Amaliya van Solms 1650 r Rembrandt Mati chitaye Bibliyu 1655 r Zbirka gecogiv Kvinsberi Rembrandt Andris de Gref 1639 r Kassel Nimechchina Z dozvolu kremlivskih vozhdiv buli prodani za kordon portreti penzlya genialnih Fransa Galsa ta Rembrandta Portretiv roboti Galsa v SRSR bulo vzagali malo i naukovci ne mogli pracyuvati z jogo originalami Desho krashoyu bula situaciya z portretami roboti Rembrandta Nezvazhayuchi na rozprodazhi za kordon nizka portretiv zalishilas v dvoh mistah krayini u Leningradi i v Moskvi Uves shostij viddilok knigi Lazarev V M i prisvyativ opisu portretiv penzlya Rembrandta Opis pochav z portretiv tak zvanogo lejdenskogo periodu Ale molodij Rembrandt v lejdenskij period lishe pochinav hudozhnyu kar yeru tomu mav malij dosvid i malu kilkist tih hto zgoloshuvavsya jomu pozuvati Ne divno sho ce jogo batko mati i vin sam Rembrandtiv talant dovgo vizrivav Poki hudozhnik peretvorivsya na majsternogo portretista projshlo ne menshe dvadcyati rokiv poshukiv i udoskonalen majsternosti Abi opanuvati mezhi lyudskih emocij vin retelno vivchav vlasne oblichchya u dzerkali i zrobiv nizku avtoportretiv u riznih tehnikah Avtoportretiv bagato v malyunkah i v ofortah Ale voni negliboki za psihologiyeyu Za tochnim viznannyam naukovciv voni ye ne sho inshim yak grimasi ce maski pochuttiv i yihni navchalni shtudiyi Abi pidsiliti viraznist vlasnih kartin i portretiv Rembrandt zvertavsya do stilistiki baroko malo pritamannoyi majstram Gollandiyi Prikladom bravurnoyi maneri baroko stav i Avtoportret z Saskiyeyu na kolinah odin z najkrashih portretiv mitcya rannogo periodu tvorchosti Drezdenska kartinna galereya V portretah na zamovu Rembrandt vikoristovuvav i dosvid ta znahidki italijskih hudozhnikiv Pro ce svidchat yak jogo malyunki malyunok kopiya portreta Baltazara Kastiljone roboti Rafaelya Santi tak i kompoziciyi vlasnih portretiv vikonanih po zamovam Vin podaye portretovanih do kolin chi u povnij zrist na tli pishnih zavis chi arhitekturnih lashtunkiv Ale sami portreti poverhnevi akcentovani lishe momenti reprezentativni vin takij to vplivovij vona taka shlyahetna i zabezpechena Ne divno sho Rembrandt stav modnim portretistom Shlyub iz Saskiyeyu Ejlenbyurh sho pohodila iz pivnichnogollandskih bagatiyiv vidkriv dveri do zabezpechenih kil Amsterdamu i jomu vihidcyu iz neshlyahetnih remisnikiv V cej period u Rembrandta yak hudozhnika bagato zamov i shvidke zrostannya pributkiv Nove zvertannya do avtoportretiv pripalo na chetverte i p yate desyatilittya jogo zhittya Yaksho inshi pogliblyuyut vlasne samopiznannya u shodennikah Rembrandt pogliblyuvav vlasne samopiznannya pri stvorenni avtoportretiv Vin projshov shlyah v avtoportretah vid reprezentativnih i vidverto kostyumovanih i neglibokih do tochno fiksuvavshih i jogo starinnya i jogo nepopravni vtrati Rembrandt pohovav she molodu Saskiyu buv vimushenij projti cherez bankrutstvo cherez primusovij rozprodazh usogo vlasnogo majna za borgi nareshti vtrativ obzhitij budinok v aristokratichnomu rajoni i sam potrapiv pid opiku yak finansovo nespromozhnij Katastrofi peresliduvatimut jogo vidteper do smerti Psihologichni zmini v harakteri i v hudozhnij maneri mitcya ne zabarilisya Tim ne menshe malo chim mozhna poyasniti takij hudozhnij i biografichnij fenomen yak sotnya rembrantovskih avtoportretiv sho zberezheni A bulo yih she bilshe Cej fenomen unikalnij v portretnomu mistectvi Gollandiyi XVII stolittya Adzhe yih nihto ne zamovlyav avtoritet yak hudozhnik vin sered suchasnikiv vtrativ nadiyi na yih prodazh i pributok buli za jogo zhittya mizerni Avtoportret Rembrandta 1635 r Muzej mistectva San Paulu Avtoportret Rembrandta 1640 r Nacionalna galereya London Avtoportret Rembrandta 1660 r Muzej mistectva Metropoliten Avtoportret Rembrandta 1665 r Naprikinci zhittya hudozhnya manera mitcya zminyuyetsya Po novomu vikoristovuye vin i svitlotin i farbi Svitlotin u piznij period perestaye buti tilki tehnichnim chi formalnim zasobom Golovnim elementom vidteper vistupaye ne tilo i ne oblichchya a svitlotin kotra lipit formi i nadihaye yih zhittyam u mezhah hudozhnoyi ploshini Obrazi v kartinah i v portretah zazhili vlasnim zhittyam u vlasnij realnosti A yih psihologizm dosyag povnoti vidtvorennya na polotni Ne divno sho pizni portreti penzlya Rembrandta pochali nazivati portretami biografiyami nastilki ci obrazi znachushi Pri comu mi ne znayemo realnih biografij cih osib Vse chastishe vin vidmovlyayetsya i vid bagatokolirnosti Vona ne znikaye ale ulyublenimi stayut chorna zhovta korichneva i chervona farbi Pizni kartini vrazhayut chervonuvatoyu monohromnistyu a hudozhnya tehnika virtuoznistyu malo prihovanih mazkiv Farbi sluguyut hudozhnim zavdannyam i peretvoryuyutsya u fantasmagorichnu sutnist chi to vechoriv i sutinok chi to paralizuyuchoyi tugi za minulim chi to polonu neveselih spogadiv takoyi mici kotru podolati nemozhlivo Chim starishim i nepotribnim Amsterdamu hudozhnikom stavav Rembrandt tim bilshe uvagi vin pridilyav osobam pohilogo viku z jogo otochennya neshlyahetnim nevplivovim travmovanim gorem i vtratami Voni nebagati ne viboroli ni zahistu ni pikluvannya rodin ne otocheni vdyachnimi ditmi i nache ostatochno pozbavleni nadij Pokinuti obrazheni rozcharovani hvori voni tiho dozhivayut viku u bezvisti v bidnyackih kvartalah stolichnogo mista V oblichchyah ni cyatochki zadovolennya niyakih oznak kolishnoyi aktivnosti i uspihu kotri buli yak buli voni i u samogo Rembrandta Nevidomij starij 1631 r Portret nevidomogo Tak zvana Druzhina brata do 1655 r Derzhavnij muzej obrazotvorchih mistectv imeni O S Pushkina Nevidomij ravvin do 1645 r Muzej Getti Kaliforniya Nevidomij Maurichejs Gaaga Z seredini XVII st gollandskij portretnij zhanr pomitno aristokratizuyetsya i vtrachaye prihilnist do prostoti i nekomplimentarnosti do realizmu Nabuvayut tendenciyi dekorativnosti elegantnosti nepravdivoyi idealizaciyi Portret v Gollandiyi nablizhayetsya do poverhnevih shem portreta u Franciyi z jogo nepravdivistyu dekorativnistyu efektnoyu poverhnevistyu Mistectvo i v Gollandiyi pochinaye obslugovuvati smaki bagatih verstv naselennya kotri u vsomu kopiyuyut aristokratichni zvichki i modi Rembrandta pokidayut bagati zamovniki She 1654 roku bagatij Siks zamoviv vlasnij portret Rembrandtu a jogo druzhina ne zabazhala i vlasnij portret zamovila portretistu Govartu Flinku Grupovij portret pihatih oficeriv vidomij zaraz yak Nichnij dozor buv prijnyatij iz skandalom Simptomatichno sho v cej period majsternogo Rembrandta pokidayut navit uchni Zhadibni do groshej i finansovogo uspihu uchni i pomichniki Rembrandta abo rozbigayutsya abo povnistyu vidmovlyayutsya vid stilyu Rembrandta Sered nih navit maloobdarovanij Yan de Baan kotrij pochinaye kopiyuvati elegantni shemi Antonisa van Dejka Cim zhe shlyahom kopiyuvannya i potakannya aristokratichnim smakam pishov i uchen Maas Piznya hudozhnya manera Rembrandta robit jogo vinyatkom v mistectvi Gollandiyi a zgodom i izgoyem Jogo mistectvo ochikuye napivzabuttya yak i jogo mogila kotru v Amsterdami zagubili V XIX st navpaki projshla pereocinka hudozhnih avtoritetiv i yih vnesku v mistectvo Rozpochalas iz zapiznennyam vsesvitnya slava Rembrandta Dopomizhna chastina chorno bili ilyustraciyiOsoblivist cogo rozdilu polyagaye u vikoristanni foto yak tvoriv zhivopisu riznih yevropejskih majstriv tak i skulpturnih portretiv V skulpturi avtor vidannya obmezhivsya lishe tvorami uslavlenogo italijskogo majstra Lorenco Bernini Ce vidomi zrazki paradnih portretiv korolya Franciyi Luyi XVI aristokrativ gercoga Franchesko d Yeste i knyazya cerkvi kardinala Shipione Borgeze bagatiya anglijcya Bekera tosho V knizi podanij lishe odin portret v nadgrobku yurista Montojyi hocha Lazarevu vzhe bulo dobre vidomo sho portret v nadgrobku najvazhlivisha galuz same portretnogo zhanru chasto ce yedini zobrazhennya pomerlih i istorichno znachushih osib Vidannya ne maye ilyustracij paradnih portretiv u skulpturi u povnij zrist Pishni portreti podibnogo rodu yak i kinni monumenti zamovlyali i aristokrati XVII st i predstavniki korolivskih rodin Absolyutno vipali z cogo rozdilu i pishni portreti rimskih pap stvoreni najtalanovitishimi z najtalanovitishih rimskih majstriv dobi baroko Ale provina za ce ne na avtori a na radyanskij cenzuri kotra chatuvala nad radyanskim drukom i pomitno obmezhuvala podibnu informaciyu navit v mistectvoznavchih vidannyah Desho shirshe predstavleni imena hudozhnikiv sered yakih Karavadzho Piter Paul Rubens Antonis van Dejk Vittore Gislandi Filip de Shampen P yer Minyar Rembrandt Frans Gals tosho Ale sered ilyustracij lishe odin dityachij portret hocha ditej v XVII stolitti portretuvali chasto obmezhivshis portretuvannyam ditej iz shlyahetnih i korolivskih rodin Vinyatok praktichno odin kartini majstriv Gollandiyi XVII st de prisutni yakraz ditlahi z neshlyahetnih i nearistokratichnih rodin Avtoportreti v malyunkahVazhlivoyu hudozhnoyu galuzzyu v XVII st buv i avtoportret hudozhnika v malyunku Vin ne potrebuvav znachnih zusil i dovgotrivalih tehnologij yak v zhivopisu z dekilkoma razami sushki kartini a lishe dzerkala i bazhannya samogo mitcya dosliditi vlasne oblichchya yak chergovij chi znachushij ob yekt Nizku vlasnih avtoportretiv v riznih tehnikah stvoriv Rembrandt vidtvorivshi najriznomanitnishi vlasni grimasi i nastroyi Yih nebagato u inshih hudozhnikiv Avtoportreti buli rozkidani po riznim chasto nevelikim zbirkam i provincijnim mistam zadovgo do XX st abo buli nedostupni dlya radyanskogo naukovcya Voni logichno ne potrapili v knigu V M Lazareva Ale bez nih neprikrashenih i vidvertih ne rozrahovanih na zovnishni efekti i paradnist portretne mistectvo XVII st bulo nepovnim i neyakisnim Nikolya Pussen avtoportret 1630 r Britanskij muzej Lorenco Bernini avtoportret 1625 r Muzej Ashmola Oksford Joahim Zandrart avtoportret seredina XVII st Rembrandt avtoportret do 1629 r Piter Paul Rubens avtoportret Vibrani portreti 17 stolittyaBartolomeus van der Gelst Portret protestantskogo misionera z bibliyeyu 1638 r Muzej Bojmans van Beningena Rotterdam Yan Sten Avtoportret z druzhinoyu napidpitku Ermitazh Sankt Peterburg Bernardo Strocci Martin Vidmann do 1634 r Muzej avgustinciv Tuluza Franciya Bartolomeus van der Gelst avtoportret 1665 r Tolido SShA Yan de Braj Rodinnij portret v mifologichnomu stili 1670 r Ermitazh Sankt Peterburg Hud Luyiza Gollandina Pfalcska Portret Sofi Pfalcskoyi v maskaradnomu vbranni brazilskoyi indianki bl 1644 r Bartolomeus van der Gelst Rodina Ripmaker 1669 r Luvr Parizh Ferdinand Bol Portret matematika 1658 r Luvr Parizh Ferdinand Bol Portret hlopchika z bagatoyi rodini 1656 r Muzej Bojmans van Beningena Rotterdam Frensis Bekon 1561 1626 kopiya znishenogo portreta 1618 roku anglijskogo anonima pochatku XVII st Div takozhParadnij portret Portret aktora v roli Prodazh kartin z kolekciyi Ermitazhu Zolote stolittya gollandskogo zhivopisu Mikelandzhelo da Karavadzho Dokumenti Spogadi suchasnikiv kniga PosilannyaPortal Knigi PrimitkiLazarev V N Portret v iskusstve 17 veka M L Iskusstvo 1937 s 5 Trudy Gosudarstvennogo Ermitazha 18 L Avrora 1977 Kagane L L Ispanskaya zhivopis Ermitazh L Avrora 1977 s 32 33 Kagane L L Ispanskaya zhivopis Ermitazh L Avrora 1977 s 33 Lazarev V N Portret v iskusstve 17 veka M L Iskusstvo 1937 s 7 Lazarev V N Portret v iskusstve 17 veka M L Iskusstvo 1937 s 20 21 Lazarev V N Portret v iskusstve 17 veka M L Iskusstvo 1937 s 21 Lazarev V N Portret v iskusstve 17 veka M L Iskusstvo 1937 s 25Dzherela Trudy Gosudarstvennogo Ermitazha 18 Leningrad Avrora 1977 Kagane L L Ispanskaya zhivopis Ermitazh L Avrora 1977