Перша російсько-чеченська війна (чеч.Дуьххьара нохчи-оьрсийн тӀом) або Пе́рша чече́нська війна́ (рос.Пе́рвая чече́нская война́), в Росії також відома як Перша чеченська кампанія (рос.Пе́рвая чече́нская кампа́ния) або з офіційної російської точки зору як Збройний конфлікт у Чеченській Республіці та на прилеглих до неї територіях Російської Федерації (рос.Вооружённый конфликт в Чеченской Республике и на прилегающих к ней территориях Российской Федерации) — військовий конфлікт між Російською Федерацією та Чеченською Республікою Ічкерією, що відбувався переважно на території Чечні у період з 1994 року по 1996 рік. Результатом конфлікту стала перемога чеченських збройних сил та виведення російських військ, масові руйнування, жертви та збереження Чечнею незалежності.
від 20 000 до 50 000 убитими (дані незалежних експертів)
Втрати техніки:
767 одиниць (дані Oryxspioenkop, що включають лише візуально підтверджені втрати)
3 000 убитих вояків
до 120 000 убитих мирних чеченців
Втрати техніки:
41 одиниця (дані Oryxspioenkop, що включають лише візуально підтверджені втрати)
Причини
Конфлікт полягав у прагненні Росії приєднати до себе Чеченську Республіку Ічкерію, яка завдяки прийнятому в СРСР у 1990 році закону про зрівнювання прав союзних та автономних республік отримала можливість з дотриманням усіх законодавчих норм та Конституції СРСР реалізувати своє конституційне право на вихід зі складу СРСР.
Це здійснювалось, спираючись на Закон СРСР «Про порядок вирішення питань, пов'язаних з виходом союзної республіки з СРСР», у третій статті якого забезпечувалось право автономних утворень на вихід зі складу СРСР чи своєї союзної республіки. Ці дії не тільки не були оскаржені і скасовані урядами СРСР та РРФСР, а й були визнані та офіційно затверджені ними. Таким чином, Чеченська Республіка Ічкерія, дотримавшись законів, стала легітимною незалежною державою і була частково визнаною державою, яку тоді визнали Афганістан та Грузія.
Тож напад Росії на Чеченську республіку можна вважати з такої позиції актом агресії проти незалежної держави та порушенням норм міжнародного права. Російська сторона звинувачувала чеченське керівництво на чолі із Джохаром Дудаєвим в ескалації конфлікту, попри постійні пропозиції останнього вести перемовний процес, також новостворена Російська Федерація де-юре не визнавала незалежність Чеченської Республіки. Перша чеченська війна стала одним з наймасштабніших збройних конфліктів у новітній історії, а битва за Грозний стала найбільшою битвою в Європі з часів закінчення Другої світової війни.
Внаслідок бойових дій велика кількість чеченських населених пунктів була зруйнована, під час війни загинуло близько 120 тис. чеченських жителів, значна частина з яких — діти. Близько 200 тис. було поранено. Також майже половина населення Чечні стала біженцями.
У ході війни російськими військами проводилися як цілеспрямовані масові вбивства, винищення і геноцид етнічних чеченців, так і винищення як результат способу ведення бойових дій російськими військами (зокрема масованим авіабомбуванням та артобстрілам внаслідок яких наприклад місто Аргун та столиця Чечні — місто Грозний були майже повністю зруйновані) який також часто був спрямований на винищення мирних чеченців, а іноді просто був неадекватним застосуванням сили і не зважав на втрати серед цивільних, що їх вони зазнають внаслідок військових операцій.
Російська сторона заявляла про факти геноциду російського населення в Чечні, що за твердженням її офіційних представників було одним з приводів конфлікту. Офіційно російською стороною конфлікт називався «заходами щодо підтримання конституційного порядку».
Чеченці є автохтонами своєї землі (про пращурів сучасних чеченців та інгушів згадують ще вірменські джерела VII століття). Чеченці є найчисельнішим народом Північного Кавказу та одним з найбільших у всьому кавказькому регіоні (за чисельністю поступаються лише грузинам, вірменам та азербайджанцям). Наприкінці ХХ століття на Кавказі чеченці становили майже мільйон осіб.
Вперше Росія вдерлася в межі Чечні на початку XVIII ст. в часи царювання Петра І. В кінці століття Росією були здійснені перші акти геноциду проти чеченців: тоді відбулись спроби масових переселень корінного чеченського населення та масові вбивства і винищення чеченців. Однак повномасштабна агресія розпочалася в ході Кавказької війни 1817—1864.
Тоді після приєднання Грузії до Російської імперії між Росією та Грузією утворився анклав з двох кавказьких, переважно мусульманських держав. На північному сході Кавказу розташовувалась перша — адигська (черкеська) держава. Адиги (черкеси) — корінний народ Кавказу, який російська шовіністична влада у Російській імперії, Радянському Союзі, а тепер і в Російській Федерації штучно намагалась розділити на окремі етноси (черкесів, адигейців, кабардинців, шапсугів та інших) задля його послаблення. Натомість адиги розмовляють єдиною адигською мовою та використовують спільну самоназву — адиге. Адигська держава займала територію майже від узбережжя Чорного моря до кордонів сучасної Інгушетії.
Друга держава була розташована на заході Північного Кавказу де проживали споріднені Нахсько-дагестанські народи, що складались з вайнахів (чеченців та інгушів) та дагестанців. Ця держава включала території сучасних Інгушетії, Чечні та Дагестану і була об'єднана в єдиний Імамат. Внаслідок кривавої варварської війни більшість корінного населення Північного Кавказу була знищена. Зокрема були повністю знищені цілі народи та більшість адигів (черкесів) та чеченців. Після війни відбулося масове переселення (добровільне й примусове) більшості адигів (черкесів) та деяких інших народів в мусульманські країни, переважно в Туреччину. Тривалий час командувачем російських військ на Кавказі був Олексій Петрович Єрмолов, який прославився своєю жорстокістю і кровожерливістю. Йому зокрема належить такий вислів:
"Я не заспокоюсь до тих пір, поки не залишиться в живих жодного чеченця"
Ці слова були вибиті на бронзовому пам'ятнику Єрмолову встановленому у Грозному у 1949 році, вже після депортації чеченців 1944 року. В ході кавказької війни, внаслідок політики жорстокого винищення, загинуло близько трьох чвертей всіх чеченців. Натомість російська армія втратила у цій війні близько 500.000 солдатів. Зрештою незважаючи на відчайдушний спротив народів Кавказу (що особливо затятим був у Чечні та Дагестані), який очолив видатний полководець та політик Шаміль, території північнокавказьких держав все ж були загарбані Росією.
Масові депортації чеченців переважно в Сибір розпочалися ще у 1792 році і не припинялись ні в ході Кавказької війни ні після її завершення. Одна з наймасштабніших депортацій відбулася після придушення у 1864–1865 роках. Пізніше масштабна висилка продовжилась після років. Висилки чеченців продовжила вже радянська влада в ході репресій 1920-1930-х років, після ліквідації Горської Республіки (незалежної держави створеної на території Чечні, Інгушетії та Дагестану, яку визнали Туреччина, Австро-Угорщина, Німеччина, Азербайджан та Грузія), а згодом і після ліквідації Горської АРСР та створення Чеченської автономної області, а пізніше і Чечено-Інгуської АРСР. Однак партизанська боротьба чеченців за свою свободу активно тривала аж до 1938 року.
Кавказька війна у творчості Тараса Шевченка
До проблематики Кавказької війни звертався у своїй творчості і Тарас Шевченко, який ведучи боротьбу за визволення українського народу з-під російського гніту переймався також і долею інших поневолених Російською імперією народів. Зокрема у своїй поемі «Кавказ» [ 22 вересня 2009 у Wayback Machine.] він промовляє до кавказьких горців такими словами:
Масовий терор 1930-х років під час якого в Чечено-Інгушетії були заарештовані понад 10 тисяч осіб і знищені майже всі керівники від районного до республіканського рівня призвів до масштабного антирадянського повстання, яке очолив чеченський письменник та журналіст Хасан Ісраїлов. Перша стадія повстання розпочалась після фінського успіху в Зимовій війні, ще в той час коли Сталін і Гітлер були союзниками. У лютому 1940 бунтівна армія Ісраїлова узяла Галанчож, Саясан, і частину Шатойського району. Бунтівний уряд був встановлений в аулі Галанчож. оголосив війну СРСР 22 червня1941 року.
В лютому 1942 його загін атакував Шатой, , Ітум-Кале. Пізніше частини Шеріпова об'єдналися з армією Ісраїлова. В сусідньому Дагестані бунтівники також атакували Новолакську і Ділім. У деяких областях аж до 80 % з чоловіків були залучені до повстання. Відомо, що Радянський Союз використовував бомбардувальники проти бунтівників, викликавши втрати перш за все серед цивільного населення. Повстання провокувало багатьох чеченських і інгушських солдатів дезертирувати з лав Червоної Армії.
Деякі джерела стверджують, що кількість дезертирів серед горців сягнуло 62.750, перевищивши кількість горців в Червоній Армії. Відступ німецьких військ, які так і не дійшли до Чечні, поховав надії на розгром Радянського Союзу та отримання незалежності чеченцями та іншими народами Кавказу, повстання захлинулося у 1944 році, однак опір в горах тривав до осені 1947 і останній бунтівник був вбитий тільки в 1976 у віці 70 років.
Як покарання за повстання Сталіним було ухвалено рішення про висилку всіх осіб вайнахської народності (чеченців та інгушів), що разом складали майже пів мільйона людей, до Казахстану та Киргизії. З 23 лютого1944 року протягом трьох днів була проведена військова операція по виселенню, для якої було залучено близько 200 тис. солдат та офіцерів Червоної Армії та НКВС. Командував операцією особисто Лаврентій Берія, що для цього спеціально прибув до Чечено-Інгушетії.
В ході операції багато людей з віддалених районів було страчено через ускладнення їхнього транспортування. Страчувались також особи, транспортування яких утруднювалось через їхній вік або стан здоров'я: зокрема були проведені масові вбивства літніх людей, дітей, вагітних жінок та жінок, що мали маленьких дітей. Протягом лише одного дня було вбито до 12.000 людей. . В , переважно літніх людей, жінок, дітей, калік та хворих.
На шляху до Середньої Азії та Сибіру трагедія продовжилась: розміщені в арештантських вагонах люди протягом тижнів і навіть місяців подорожі не отримували їжі, води та медичної допомоги у переповнених вагонах. В результаті серед депортованих спалахнула епідемія тифу, що викликала численні жертви. Загалом в результаті депортації загинуло до 70 % усіх чеченців та інгушів.
Чеченці та інгуші змогли розпочати повернення додому лише після смерті Сталіна у 1957 році. Однак російське населення, яке було переселено в Чечню та Інгушетію на місце висланих чеченців та інгушів намагалось чинити поверненню активний спротив, що призвело до , які були організовані російськими шовіністами та націоналістами, внаслідок чого були захоплені місцеві органи влади, влаштовані побиття представників місцевої влади, побиття та вбивства чеченців. Організатори заворушень навіть спробували здійснити збройний заколот. Тож повернення чеченців та інгушів затягнулось до 1959 року.
В столиці Чечні — Грозному був встановлений Меморіал жертвам депортації чеченців та інгушів 1944 року. Однак він був зруйнований ставлеником російської влади Рамзаном Кадировим у 2008 році, який паплюжачи пам'ять жертв геноциду, свого часу цинічно заявив, що чеченський народ має відзначати приємні, а не жалобні дати, зокрема дату повернення народу додому.
1991 року після декларації про державний суверенітет, Чечено-Інгушська АРСР була трансформована в союзну республіку у складі СРСР ставши шістнадцятою союзною республікою в його складі. Це здійснювалось з огляду на прийнятий Верховною Радою СРСР9 квітня1990 року закон «Про порядок розв'язання питань, пов'язаних з виходом союзної республіки з СРСР», в третій статті якого були такі слова: «В союзній республіці, що має у своєму складі автономні республіки, автономні області та автономні округи, референдум проводиться окремо по кожній автономії. За народами автономних республік і автономних утворень зберігається право на самостійне вирішення питання про перебування в Союзі РСР чи в союзній республіці, що виходить, а також на постановку питання про свій державно-правовий статус».
Ці рішення були визнані і затверджені урядами СРСР та РРФСР. Згодом парламент Росії пішов на розділ Чечено-Інгушетії, хоч проти цього виступала не тільки переважна частина інгушів, а й близько 40 % чеченців. Багато аналітиків схильні вбачати в цьому рішенні намір зіштовхнути дуже близькі народи — інгушів з чеченцями, між якими віднині проходить кордон. Адже досі вони жили упереміш. Згодом Чеченська республіка, дотримуючись законів та Конституції СРСР, реалізувала своє конституційне право на вихід зі складу СРСР, ставши незалежною державою. Після цього Чеченська республіка стала першою державою (з числа держав Варшавського договору та колишніх радянських республік), яка уклала угоду з РРФСР про виведення російських (колишніх радянських) військ зі своєї території і повністю вивела їх. Цими діями Росія юридично визнала незалежність Чеченської республіки.
Хронологія основних подій
23 листопада — 25 листопада1990 року в Грозному відбувся перший Чеченський національний з'їзд, який оголосив державний суверенітет Чеченської Республіки.
27 листопада1990 року Верховна Рада Чечено-Інгуської АРСР, спираючись на рішення першого з'їзду чеченського народу, прийняла Декларацію про державний суверенітет Чечено-Інгуської Республіки.
15 травня1991 року — Верховна Рада Чечено-Інгуської АРСР оголосила про створення Чечено-Інгуської Республіки у складі СРСР.
17 травня1991 року — Верховна Рада Чечено-Інгуської Республіки, враховуючи прийняття закону «Про реабілітацію репресованих народів», схвалила проєкт союзного договору. Таким чином Чечено-Інгушетія стала рівноправним учасником союзного договору і перетворилась на шістнадцяту союзну республіку у його складі. Цей акт було визнано і схвалено урядами СРСР та РРФСР.Мітинг у Шалі
червень1991 року — Чеченський національний з'їзд було перетворено на Загальнонаціональний конгрес чеченського народу (ЗКЧН). Головою виконавчого комітету став Джохар Дудаєв.
1 вересня1991 року виконавчий комітет ЗКЧН постановив розпустити Верховну Раду Чечено-Інгуської республіки.
6 вересня1991 року прихильники Дудаєва взяли штурмом будівлю ВР ЧІР. Депутати, що чинили спротив, загинули, голову міськради Грозного Віталія Куценка вбито. Цей день оголошено Днем відновлення державної незалежності чеченського народу.
15 вересня1991 року депутати Інгушетії всіх рівнів приймають на своєму з'їзді декларацію про створення Інгуської республіки у складі РРФСР.
27 жовтня1991 року за участі міжнародних спостерігачів пройшли президентські та парламентські вибори у Чеченській республіці. В результаті виборів, які були визнані міжнародними спостерігачами з 27 країн, Президентом Чеченської республіки було обрано Джохара Дудаєва.
1 листопада1991 року обраний Президент ЧР Джохар Дудаєв видав свій перший указ — «про оголошення державного суверенітету Чеченської республіки».
27 листопада1991 року Президент ЧР, Верховний Головнокомандувач ЗС ЧР Джохар Дудаєв видав указ про націоналізацію озброєнь та техніки військових частин ЗС СРСР, що розміщувались на території ЧР.
12 березня1992 року Парламентом ЧР була прийнята Конституція Чеченської Республіки, яка юридично закріпила державну незалежність чеченського народу.
13 березня1992 року Верховна Рада Республіки Грузія прийняла акт про визнання незалежності Чеченської республіки.
26 травня1992 року Чеченська республіка підписала міжурядову угоду з РРФСР про повне виведення російських (колишніх радянських) військ з території ЧР. Цим договором РРФСР юридично визнала незалежність Чеченської держави.
7 липня1992 року останній російський солдат залишив територію ЧР. Таким чином, Чеченська республіка стала першою державою колишнього СРСР та Варшавського Договору, з території якої були виведені всі російські (радянські) окупаційні війська.
Ескалація конфлікту 1991—1994
Чеченська республіка вийшла зі складу СРСР дотримуючись процедури виходу та Конституції СРСР. Однак попри це, та на те, що урядами СРСР, РРФСР та РФ ці дії були визнані і затверджені, Російська Федерація вирішила не зважати на норми міжнародного права і на власне законодавство (оскільки, хоча Росія з розпадом СРСР і втратила більшу частину своєї військової та економічної могутності, вона все ж була визнана спадкоємницею Радянського Союзу). Оговтавшись від політичної кризи в країні з кінця 1993 року, російські спецслужби починають нарощувати вплив на вище керівництво держави, та починають активно втручатись у справи незалежних держав сусідів (колишніх республік СРСР)[]. Стосовно Чеченської республіки здійснюється намагання приєднати її до РФ.
Озброєні прихильники Джохара Дудаєва моляться біля Президентського палацу в Грозному
Була встановлена транспортна і фінансова блокада Чечні, що призвело до колапсу чеченської економіки та швидкого зубожіння чеченського населення. Після цього російськими спецслужбами розпочалася операція по розпалюванні внутрішньо-чеченського збройного конфлікту. Сили антидудаєвської опозиції проходили підготовку на російських воєнних базах та постачалися озброєнням. Однак, хоч антидудаєвські сили і приймали російську допомогу, їхні керівники заявляли, що збройне протистояння в Чечні є внутрішньо-чеченською справою і в разі російського військового втручання вони забудуть свої протиріччя і разом з Дудаєвим захищатимуть чеченську незалежність.
Розпалювання братовбивчої війни, до того ж, не вкладалось в менталітет чеченського народу і суперечило його національним традиціям, тому незважаючи на військову допомогу з боку Москви і жагуче бажання лідерів чеченської опозиції на російських багнетах дорватися до влади в Грозному, збройне протистояння поміж чеченцями так і не досягло бажаного рівня інтенсивності, і російське керівництво ухвалило рішення на необхідність власне російської військової операції в Чечні, яка перетворювалась у непросту задачу, враховуючи той факт, що радянською армією у Чеченській республіці було залишено суттєвий військовий арсенал (42 танки, 90 одиниць іншої бронетехніки, 150 гармат, 18 установок «Град», кількасот навчальних літаків, зенітні, ракетні та переносні засоби ППО, величезна кількість протитанкових засобів, стрілецької зброї та боєприпасів до неї). Чеченці також створили власну регулярну армію та розпочали випуск власного автомата — «Борз»
Хронологія основних подій
На початку листопада 1992 року суперечка за прикордонний район (населений інгушами, приєднаний до Північної Осетії внаслідок депортації чеченців та інгушів і не повернутий Інгушетії згодом) призвела до збройного конфлікту між Інгушетією та Північною Осетією (див.Військовий парад у Грозному в грудні 1994 року за кілька днів до російського вторгненняОсетино-Інгушський конфлікт). Росія, що ввела свої війська до регіону відкрито стала на бік осетин. На це болісно відреагували в Чечні (чеченці разом з інгушами належать до єдиного народу — вайнахів). Також в Чеченській республіці вважали, що російський уряд просто скористався можливістю ввести війська до прикордонного з Чечнею регіону, збираючись використати Інгушетію як плацдарм для майбутнього військового наступу на Чечню.
30 вересня1994 року російська армійська авіація розпочала обстріли території Чеченської республіки.
26 листопада1994 року відбулась Грозного силами антидудаєвської опозиції. Після розгрому антидудаєвських сил в полон потрапило багато російських солдатів і офіцерів, які як з'ясувалося, були завербовані Федеральною Службою Контррозвідки РФ для участі в бойових діях в Чечні, оскільки російські спецслужби мали на меті здійснити захоплення Чечні чеченськими військовими формуваннями так, щоб це виглядало як внутрішньо-чеченське протистояння, а не зовнішнє загарбання. Попри те, що пізніше участь у цих подіях російських військових була доведена документально, тодішній міністр оборони РФ — Павло Грачов заперечував участь російських збройних сил у невдалому штурмі Грозного. Грачов також зазначив, що якби у цих подіях брала участь російська армія — Грозний був би захоплений силами одного парашутно-десантного полку протягом двох годин.
30 листопада1994 року Борис Єльцин підписав указ про необхідність проведення військової операції в Чеченській республіці.
Війна
Бойові дії у 1994 році
Планом проведення операції, що не дістала назви, передбачалось до 9 грудня блокувати Грозний, до 13 грудня повністю його захопити, а до 19 грудня взяти під контроль всю територію Чечні, розраховуючи на ефект залякування. Проте на практиці все вийшло інакше — російська армія зазнала перших втрат ще за межами Чеченської республіки, а бої розгорілися далеко від Грозного. Приступити ж до штурму чеченської столиці росіяни змогли лише в новорічну ніч 31 грудня. З 1 грудня1994 року розпочалися масовані килимові бомбардування Чечні, що викликали великі жертви серед мирного населення. А вже 11 грудня російська армія трьома напрямками (з Інгушетії, Дагестану, та Ставропольського краю) рушила в напрямку чеченської столиці — Грозного. Війська, що рухались в напрямку Моздок — Грозний досить швидко і без перешкод пройшли через північні райони Чечні, які контролювались чеченською опозицією. Однак вже наступного дня, 12 грудня, коли вони вже знаходились на відстані 10 км від м. Грозного поблизу селища , вони вперше були обстріляні установкою «Град», вогнем якої було вбито за різними даними від 6 до 21 військовослужбовця і спалено 10 одиниць бронетехніки. Після цієї сутички російське угрупування зупинилось, окопалось і перейшло до оборони по лінії Долинський-Первомайська-Петропавлівська. Внаслідок жорстоких боїв, що розгорнулися в ході , загинули сотні російських солдатів. Колона, що рухалась із заходу з боку Інгушетії була блокована місцевими жителями та обстріляна поблизу села Барсуки (Інгушетія), що призвело до втрат убитими серед росіян. Російські війська відкрили вогонь по інгушському населенню. Поки колона рухалась по території Інгушетії, вона втратила 28 одиниць військової бронетехніки. Колона, яка рухалась зі сходу з боку Дагестану, була зупинена на кордоні з Чечнею місцевим населенням, цілі групи військовослужбовців були взяті в полон. З цього напрямку російським військам так і не вдалося увійти на територію Чечні. Отже, до особливостей періоду початку кампанії слід віднести ту обставину, що російські війська зазнали великих втрат ще на підступах не лише до Грозного, а й до самої Чечні. Досить вдало проти них спрацювала згуртованість закавказьких народів: інгушів, чеченців, дагестанців та організовані дії чеченських командирів. На такій згуртованості населення була побудована тактика бойових дій урядових загонів Д. Дудаєва в перший період компанії. Ця тактика полягала в тому, що колони російських військ зупинялись і блокувались цивільним населенням, а потім по військам противника відкривали вогонь збройні формування урядових сил Д. Дудаєва.
12 грудня колону федеральних військ було обстріляно із сторони станиці Ассиновська (Чечня). Серед російських військовослужбовців були втрати. Ассиновську оточили. Під селом Новий Шарой натовп блокував дорогу. У селах спротив виявляли загони місцевого ополчення, тоді як регулярні збройні формування ЧРІ, що також мали важке озброєння, базувались на півдні від населеного пункту Бамут.
Російські ж війська завдавали в ході бойових дій авіа- та артилерійських ударів (навіть з використанням касетних бомб) по мирних селах з місцевим населенням, чим призводили до ще більшої консолідації чеченців навколо Президента Ічкерії. Така тактика сприяла формуванням загонів ополченців в кожному із сіл, котрі були озброєні легким стрілецьким озброєнням: автоматами, кулеметами, гранатометами. В результаті такої тактики російські війська, що рухались із заходу були змушені зупинитись і перейти до позиційної оборони на кордоні Чечні по лінії Самашки — Давиденко — Новий Шарой — Ачхой-Мартан — Бамут. Таким чином в другій половині грудня російські війська зазнали втрат при висуванні до Грозного, залишивши вільними південно-західний і південний напрямки. 23 грудня російські війська вдалися до відчайдушної спроби відрізати Грозний від м. Аргун на сході. В результаті (в ході яких вони відбили атаку чеченської бронетанкової колони) їм вдалося закріпитись в районі летовища в Ханкалі, розміщеному на південному сході від Грозного.
Війна викликала хвилю протестів в самій Росії. Зокрема близько 800 російських солдатів та офіцерів відмовились брати участь у військовій кампанії. 83 з них згодом були засуджені військовим трибуналом, а решта звільнені. На знак протесту проти війни у відставку подав заступник міністра оборони (ветеран війни в Афганістані). А також радник Єльцина . Один з командувачів російської армії на початку бойових дій — генерал також згодом подав у відставку, а генерал відмовився від звання героя Росії за участь у чеченській війні.
Трупи російських солдатів, що загинули в Грозному під час новорічного штурму
Тисячі мирних жителів загинули під час тижневої серії масованих авіабомбувань та ракетних і артилерійських обстрілів, що передували штурму Грозного і стали наймасштабнішими з часів бомбардування Дрездена в роки Другої світової війни. В новорічну ніч з 31 грудня1994 року на 1 січня1995 року російське командування наважилось на потужний штурм чеченської столиці. План російського командування по захопленню Грозного полягав у тому, щоб просувати свої війська чотирма бронетанковими колонами у напрямку до Президентського палацу з подальшим його захопленням. Запорука успіху операції полягала у тому, що всі чотири колони мали досягнути Президентського палацу одночасно. Однак російські бронеколони були зупинені та блоковані чеченцями у різних районах Грозного. Бронетанкова атака, що була розрахована скоріше на досягнення ефекту залякування, була абсолютно безпорадною в міських умовах і зазнала краху. Чеченські вояки блокували росіян і майже без опору знищували їх, розстрілюючи бронетехніку з верхніх поверхів будинків та підвалів, а також шляхом ведення мінометного та гранатометного вогню через сусідні будівлі. Натомість неповороткі танки та бронетранспортери не мали можливості вести вогонь по верхніх поверхах будинків та по підвалах. Російські вояки, що вижили після чеченської атаки, намагались згуртуватись та відступивши зайняти кругову оборону в зайнятих ними будинках, але до 3 січня майже всі вони були знищені, а решта (яка відчувала нестачу не лише в боєприпасах, а й в їжі та навіть у питній воді) здалася в полон. Збройний опір росіян в Грозному припинився, а всі російські військові підрозділи, що увійшли до Грозного 31 грудня майже повністю загинули. Лише одиницям з числа російських солдатів вдалося пробитися з Грозного назад. Крім особового складу була знищена також майже вся російська бронетехніка. Лише протягом новорічного штурму чеченської столиці, що тривав з 31 грудня по 3 січня, загинуло до 4.000 російських вояків[]. Аслан Масхадов заявив, що за цей час знищено близько 400 російських танків та бронетранспортерів.
Слід зазначити, що російські силові міністри і виконавча влада приховували наміри штурму Грозного і запевняли суспільство і Держдуму в намірах політичного врегулювання конфлікту. Після такої тяжкої поразки, керівник прес-служби уряду Росії визнав, що російська армія під час новорічного наступу на Грозний мала втрати в живій силі і техніці. Але в той же час була поширена брехлива інформація про те, що російські війська оволоділи містом.
Чеченський хлопчик-ополченець у Грозному
Намагаючись виправдати вигадане, що видавалось за правду, російські війська відновили наступ на Грозний. Так 7 січня1995 року російські війська провели перегрупування своїх сил і знову розпочали штурм Грозного з боку півночі і заходу в напрямку до центру міста. Угрупування «Північ» було підпорядковане генералу Л.Рохліну, угрупування «Захід» — генералу І.Бабічеву. Розпочалися кровопролитні і довготривалі бої за кожний квартал і кожний дім міста. Російські війська протягом майже двох місяців змушені були загрузнути у запеклих вуличних боях, втрачаючи тисячі бійців вбитими. Обидві сторони при цьому застосовували в місті артилерію, важкі міномети, установки залпового вогню. При цьому практично повністю руйнувалась частина міста, на яку вівся російський наступ. Це призводило до масових жертв серед мирного населення внаслідок російських масованих бомбардувань та ракетних обстрілів, в тому числі й з використанням антигуманних фосфорних бомб та термобаричних боєприпасів, що належать до зброї масового ураження використання якої заборонено міжнародними конвенціями. Така тактика на думку правозахисників свідомо використовувалась з метою вбивства якомога більшої кількості чеченських мирних жителів і є геноцидом. Подібний терор також використовувався для залякування цивільних чеченців.
Чеченські вояки мали перевагу над росіянами, оскільки майже всі володіли російською мовою та служили у радянській армії, однак вони були погано дисциплінованими і часто виконували накази лише своїх безпосередніх польових командирів. Тож здійснювати загальну координацію та командування чеченськими підрозділами у Грозному було нелегко. Проте командувачу оборони Грозного — Аслану Масхадову (ставка президента Джохара Дудаєва ще до початку штурму Грозного була перенесена у Шалі) це вдавалось зокрема й завдяки застосуванню військових хитрощів. 4—5 січня російським військовим частинам під командування (чисельністю близько 5.000 осіб) вдалося закріпитись у північній частині Грозного. Натомість чеченські війська розпочали відступ на південь міста. Попри це чеченцями контролювався центр міста та вся південна його частина. У цей час до Грозного підтягнулись додаткові військові частини з обох боків: чеченські добровольці та російські частини морської піхоти. 7 січня, на православне Різдво розпочинається масований штурм , який обороняв гарнізон у близько 350 чеченських вояків та допоміжний підрозділ чеченської міліції чисельністю близько 150 осіб. Протягом тривалого часу усі російські атаки були безуспішними. 9 січня росіяни пішли на військову хитрість оголосивши про припинення вогню, а вже 10 січня розпочавши важкі бомбардування та обстріли Президентського палацу. Розгорнулись важкі бої навколо палацу. 18 січня після потужних авіаційних, ракетних та артилерійських обстрілів палацу, чеченські вояки на чолі з Масхадовим (які відчували нестачу боєприпасів, продовольства та питної води) до опівночі залишили Палац і відступили на південь Грозного. Після 18 днів оборони Президентського палацу від нього лишились лише руїни.
Надалі Аслан Масхадов вирішив використовувати річку Сунжа як природний оборонний рубіж. Підірвавши мости через річку чеченці тривалий час доволі ефективно використовували цей оборонний комплекс. Однак втративши багатьох солдатів на півночі Грозного росіяни зосередились на веденні артилерійського вогню по півдню чеченської столиці використовуючи понад 30.000 снарядів на день. 25 січняДжохар Дудаєв оголосив, що більше не буде звільняти російських полонених доти поки не буде укладено угоду про припинення вогню, зрештою така угода була укладена 8 лютого, після чого більшість чеченських військових підрозділів залишили Грозний відступивши на південь. 13 лютого було укладено ще одну угоду про припинення вогню, яка обмежувала використання важкої зброї — авіації та артилерії (хоча росіяни порушили і цю угоду вже 21 лютого). Загалом опір окремих чеченських підрозділів у Грозному тривав до 6 березня1995 року.
Внаслідок бойових дій в Грозному, за оцінками російських правозахисників загинуло близько 35.000 мирних жителів з яких близько 5.000 дітей. Значна частина загиблих це етнічні росіяни, які за іронією долі, на відміну від чеченців (які могли переховуватись у тих з ким вони пов'язані родинно-племінними зв'язками), не мали де сховатись під час бомбардувань та обстрілів. За даними уповноваженого з прав людини при президенті Росії Сергія Ковальова за перші два місяці боїв загинуло 10 тисяч російських солдат (російське командування визнало втрати близько 2.000 осіб). За словами Аслана Масхадова за цей же період загинуло 12 тисяч російських вояків та 600 чеченських військовослужбовців.
Бойові дії у 1995 році
Ще не досягши військових завдань щодо штурму Грозного, російські війська перейшли до наступного етапу військової операції — встановленню військового контролю над всією територією Чечні. З цією метою фронтова авіація проводила масовані бомбардування чеченських населених пунктів — Шалі, Бамута, Чечен-Аула, Мехлі-Юрта і поширила свої бомбардування на села Інгушетії. Після падіння Грозного російська армія продовжила свій наступ на всіх напрямках. 10 березня розпочалась облога Бамута в ході якої маленький гарнізон чеченських військових (за оцінкою російської журналістки Юлії Латиніної — близько 100 осіб) більше року тримався в облозі завдаючи значних втрат (до 1.000 осіб убитими) росіянам. Існують також інші дані, за якими у ході операції чеченські загони втратили понад півтисячі осіб. Чисельність угруповання російських військ у Чечні та поблизу її кордонів складала, за станом на середину березня, близько 200.000 чоловік. Угруповання військ МВС нараховували до 18.000. Після падіння Грозного основні сили чеченської армії розділилися на два угруповання: західне, що займало лінію оборони, яка проходила через Самашки — Бамут — Асіновська, і східне, яке утримувало лінію оборони Аргун — Гудермес — Шалі. Східне угруповання вважалось основним. Російські війська були сформовані в два угруповання: «Північ» і «Південь». Угруповання «Південь» протистояло західному угрупованню чеченських збройних сил. Група «Північ» під командуванням І. Бабічева протистояла східному угрупованню чеченських військ. За даними військової розвідки російських військ, на середину березня чеченська армія мала 30 танків і 15 РСЗВ. На цьому етапі оборони Чечні планувалось організувати оборону Аргуна, Гудермеса, Шалі й Ачхой-Мартановського району. Відповідно до інформації чеченської сторони, у Гудермес російська війська були пропущені з тактичних міркувань, після чого почалися безперервні атаки, спроби розчленовування й оточення окремих підрозділів російських військ. За даними з чеченських джерел, тільки за 1—2 квітня під Гудермесом і в самому місті росіяни втратили 43 бронемашини. В цей час було скоєно один з найжахливіших військових злочинів чеченської війни — Самашську різанину, коли після захоплення села Самашки російські військові вчинили масове вбивство мирного чеченського населення, за різними даними було вбито до 300 цивільних чеченців. 30 травня поставила перед Джохаром Дудаєвим вимогу ухвалити рішення про перенесення бойових дій на територію Росії. Натомість ставка чеченського командування була евакуйована з оточеного Шалі (під час штурму якого росіянами застосовувались касетні бомби) до міста Аргуна, а звідти до Вєдєно. Згодом штаб-квартира чеченського керівництва надовго переноситься до селища Дарго.
Однак, маючи успіх на окремих локальних ділянках, чеченським військам не вдалося переломити ситуацію в цілому. Після падіння Аргуна, Гудермеса і Шалі практично вся Чечня була розділена на окремі зони, а лінія фронту, являла собою сукупність не дотичних одна з одною дуг, що охоплювали населені пункти. Коли ця дуга переходила в кільце, населений пункт порожнів. Бійці Чеченської армії виходили з оточення і розосереджувалися в найближчих околицях. Після входу російських військ у населені пункти картина змінювалася на протилежну. Чеченці відсікали частини російських військ одну від одної, у міру можливості оточували і вели вогонь на враження. Артилерія російських військ у таких випадках виявлялася марною. Навколо укріплених пунктів обома сторонами встановлювалась велика кількість мін. Таким чином, у Чечні мала місце широкомасштабна мінна війна. В цей період дії чеченських збройних формувань стримувались вимогами мирного населення покинути населені пункти з тим, щоб вони не піддавались систематичним бомбардуванням з боку російських військ. Рахуючись з вимогами населення чеченські збройні сили не могли використовувати населені пункти для побудови укріпленої позиційної оборони. Відтак, вони втратили свою головну перевагу — можливість вести з силами російських військ ближній бій, де вони були значно досконалішими за росіян. З іншого боку, такий недолік чеченців давав росіянам змогу використовувати свої переваги у важких озброєннях і абсолютне домінування в повітрі. В цей час значно посилюється дисципліна чеченських військовослужбовців, а поведінка кожного чеченця і його покарання у випадку провинності визначаються за законами шаріату. Незважаючи на певні успіхи росіян у рівнинній Чечні, в горах, де бої ведуться з надзвичайною запеклістю, їм не вдається успішно розвивати події на свою користь.
Під тиском Державної Думи та громадськості російське керівництво на чолі з Борисом Єльциним змушене було розглядати можливість ведення переговорів. Наближалось 50-річчя перемоги над гітлерівською Німеччиною у Другій світовій війні. Продовження бойових дій в Чечні могло серйозно зашкодити престижу Росії на міжнародній арені і завадити лідерам провідних країн прибути на свята в Москву. У зв'язку з цим, Б. Єльцин підписав Указ щодо нормалізації обстановки в ЧР за яким оголосив мораторій на бойові дії в Чечні з 28 квітня по 11 травня1995 року. Попри те, що під час підписання Указу відбулись переговори між генералами Г. Трошевим та А. Масхадовим з блоку воєнних питань, російські війська продовжували обстріл населених пунктів. Схильність чеченського військового командування до переговорів, була зумовлена бомбардуванням мирних селищ і методичним руйнуванням населених пунктів Чечні. На переговорах чеченська сторона намагалась досягти домовленостей з виконання норм гуманітарного права за принципом «обстрілюйте і бомбардуйте бойові позиції, лінію фронту, бази військових формувань, але не чеченські міста і села».
Після закінчення мораторію 12 травня 1995 року, росіяни розпочали широкомасштабний наступ на передгірські села Бамут, Орехове на заході Чечні, а також на Сержень-Юрт і Чірі-Юрт на півдні, з метою вийти у Веденський і Шатойський гірські райони. Авіація відновила бомбо-штурмові удари по гірських селах, що знову призвело до великих жертв серед цивільного населення. Але незважаючи на методичні бомбардування цих районів, російські війська зіткнулись з досить сильним опором чеченських формувань. Наступ російських військ припинився, зав'язались запеклі і довготривалі позиційні бої. Під кінець другого періоду компанії конфлікт знову перейшов в стадію ескалації збройної боротьби. З другої половини травня по першу половину червня російські війська постійно атакували позиції чеченських збройних загонів в гірських та передгірських районах. 28 травня російські війська продовжили наступ на позиції збройних сил в Шатойській ущелині в районі Бачи-Юрт, Агішти, Орехове, Бамут.
Незважаючи на запеклі бої та відчайдушні зусилля, за три дні наступу росіянам вдалося просунутись в гори тільки на 15 км. 31 травня вони кинули в наступ нові резерви для того, щоб прорвати позиційну оборону чеченців в районі Агішти, Улус-Керт, Сержень-Юрт. 3 червня російським військами з боями був зайнятий районний центр Ведено, але на інших напрямках їм так і не вдалось просунутись в глибину оборони чеченської сторони. 4 червня позиції чеченських збройних сил були піддані масовим ракетно-бомбовим ударам російської авіації в Аргунській ущелині. 5 червня знову розгорнулись запеклі бої в передмістях районних центрів Шатой, Кожай-Юрт, селища Бамут. Збройна боротьба вдруге досягла кульмінаційної стадії. 7—9 червня російським військам вдалось закріпитись за 17—20 кілометрів від головних баз чеченського опору — Шатой і Кожай-Юрт.
10 червня, після перегрупування сил, наступ російських військ знову відновився. В тил позицій чеченської армії був викинутий повітряний десант. Запеклі бої розгорнулись з новою силою. 12 червня гірські населені пункти з мирними жителями знову були піддані масованим бомбардуванням з повітря. У відповідь один з польових командирів Руслан Гелаєв заявив, що якщо російська авіація не припинить бомбардування гірських сіл, то він буде розстрілювати російських полонених. Саме в цей час розпочала свою роботу в Чечні місія такої міжнародної організації як ОБСЄ. З самого початку група ОБСЄ поставила за мету сприяти мирному врегулюванню конфлікту. Але з боку Росії домінуючою залишилась тенденція до ескалації бойових дій і розв'язання конфлікту шляхом досягнення повної перемоги над чеченськими збройними силами і капітуляції чеченської сторони. Тенденцію воєнного розв'язання конфлікту поділяли в цей період не тільки військові, але і політики. Зокрема прем'єр РФ Віктор Черномирдін з цього приводу в Раді Федерацій заявив:
“Не потрібно розглядати чеченське питання, це питання військових і не потрібно посилати туди ніяку комісію".
Чеченський ополченець з автоматом чеченського виробництва — Борз
В середині червня, внаслідок атакиШаміля Басаєва на Будьонівськ, укладається чергова угода про припинення вогню та починаються переговори між російським та чеченським керівництвом. 19 червня1995 року під егідою ОБСЄ розпочався перший раунд переговорів між російською та чеченською сторонами, під час яких була досягнута домовленість про продовження мораторію на бойові дії на невизначений термін. З 27 по 30 червня під егідою ОБСЄ відбувся другий раунд переговорів між російською і чеченськими делегаціями, де була досягнута принципова домовленість про обмін усіма полоненими, роззброєння збройних сил ЧРІ, виведення російських військ і проведення вільних виборів. Була визначена дата виборів в Чечні: 5 листопада1995 року. В розвиток зазначених домовленостей російська сторона запропонувала Д. Дудаєву «нульовий» варіант, згідно з яким його уряд і керівництво разом з маріонетковим керівництвом Москви в Чечні мало піти у відставку до виборів, а як тимчасовий орган управління сформувати коаліційний уряд.
Розвиток мирного процесу врегулювання конфлікту відбився на протистоянні законодавчої і виконавчої гілок вищої федеральної влади в Росії. Він значно посилив позиції Держдуми, яка весь час схилялась до мирного політичного шляху вирішення чеченської проблеми. Великою перемогою російського парламенту в політичній боротьбі з Б.Єльциним стало рішення Конституційного суду РФ що до конституційності указів президента РФ про невідповідність Постанови уряду РФ від 9 грудня1994 року «Про забезпечення державної безпеки, територіальної цілісності РФ, законності, прав і свобод громадян, роззброєння незаконних збройних формувань на території Чечні і прилеглих районах Північного Кавказу» Конституції РФ. Це рішення не тільки вдарило по іміджу виконавчої президентської гілки влади в Росії, але й підірвало легітимність ведення бойових дій російськими військами в Чечні. Натомість разом з передвиборчою компанією посилилось протистояння між російськими військами і чеченською стороною за контроль над населеними пунктами. Виникла ситуація, коли кожна із сторін розміщувалась на одній і тій же території і заявляла про свій контроль над нею. Чеченська сторона в результаті такої логіки розвитку конфлікту виявилась в вигіднішому положенні. Можливість чеченських бійців повернутись в свої села і сформувати там загони самооборони дозволила їм при підтримці місцевого населення встановити свій контроль над більшою частиною населених пунктів Чечні. В цей час обидві сторони займаються перегрупуванням сил.
В чеченській армії відбувається ротація і залучення до підрозділів ополчення нових бійців. Загальна чисельність чеченських військовослужбовців за офіційними даними чеченського командування досягла тоді 10 тисяч, серед яких було немало дітей та жінок. У цей період активні бойові дії майже не відбуваються, натомість чеченськими збройними силами ведеться переважно партизанська боротьба у веденні якої вони досягають вершин воєнної майстерності[]. Однак 6 жовтня було скоєно замах на командувача російськими військами в Чечні , внаслідок чого той протягом багатьох років перебував у комі. У замаху підозрювали[] радикально налаштованих російських військових чи представників російських спецслужб, які прагнули не допустити укладання миру між Росією та Чеченською республікою та виведення російських військ. Після замаху мирні переговори припиняються і воєнні дії поновлюються з новою силою. Російська авіація відновила бомбардування Чечні, зокрема бомбардування чеченської ставки у селах Дарго та . З 14 по 17 грудня в Чечні пройшли вибори, які супроводжувались масовими порушеннями і фальсифікацією, оскільки вони проводились під безпосереднім силовим тиском тих збройних підрозділів котрі контролювали конкретні населені пункти.
18 грудня Центральна виборча комісія ЧР оголосила, що вибори відбулись, оскільки в виборах за її повідомленням узяли участь понад 60 % населення і за результатами виборів главою Чеченської Республіки обрано Доку Завгаєва. За повідомленням опонентів, із 300 населених пунктів Чечні 200 заявили про те, що на їх території вибори не проводились. 14 грудня1995 року військові частини чеченської армії, зайняли ряд великих населених пунктів Чеченської республіки. Зокрема були зайняті Шатой, Новогрозненськ, Ачхой-Мартан, Урус-Мартан та Гудермес. Лише Урус-Мартан було взято без бою. В решті населених пунктів відбулися збройні зіткнення, а у Гудермесі вони переросли у важкі бої, які в ході завершились лише 25 грудня, коли росіянам вдалося витіснити чеченську армію з міста.
Бойові дії у 1996 році
Командувач російськими об'єднаними силами в Чечні генерал-лейтенант В. Тихомиров заявив, що переговори під егідою ОБСЄ були роковою помилкою і що в наступному російськими військами планується відновлення повного контролю російських військ над переважною більшістю населених пунктів і території Чечні, та остаточне знищення чеченських збройних формувань. Але в умовах, коли збройні підрозділи ЧРІ розчинились серед мирного населення, російські війська втратили свої переваги у важких озброєннях і були змушені розпорошити свої сили на безліч нечисленних маленьких блокпостів.
В такій ситуації у веденні війни вони вдалися до тактики «спаленої землі». Така тактика передбачала, з одного боку, перетворення в руїни мирних населених пунктів і селищ Чечні, з іншого — «жорсткі зачистки» того населення в цих населених пунктах, яке ще залишилось живим після масованих бомбардувань і обстрілів. При проведенні таких операцій російські збройні сили вдавалися до захоплення заручників з числа мирних чеченських жителів. Так 14 березня1996 року російські війська блокували селище Самашки, де знаходився збройний загін ЧРІ під командуванням Х. Хачукаєва. Під час переговорів була досягнута домовленість про мирне вирішення ситуації. Але вранці 15 березня росіяни розпочали штурм села з використанням бронетехніки, артилерії, бойових вертольотів і фронтової авіації, при цьому використовувались вакуумні бомби. Російські війська наступали під прикриттям «живого щита» з мешканців села.
Подібний терор проти мирного населення Чечні додавав підтримки збройним формуванням ЧРІ. У лютому російськими військами було відкрито вогонь по мирній демонстрації на підтримку чеченської незалежності в Грозному. А 15 лютого було підірвано рештки Президентського палацу в Грозному — символу визвольної боротьби чеченців. У 1996 році бойові дії відбувались також у сусідніх з Чечнею республіках — Інгушетії та Дагестані. Зокрема після рейду Салмана Радуєва на Кизляр з метою знищення військового аеродрому, між чеченськими військовими та російською армією розгорілись жорстокі бої у дагестанському селі Первомайському, що викликало сплеск невдоволення російськими діями в дагестанській республіці, населення якої і без того співчувало чеченській визвольній боротьбі. Після цього головний муфтій Чечні Ахмад Кадиров оголосив Джихад — священну війну на захист мусульманської віри, що відкрило шлях до чеченських збройних сил великій кількості мусульманських добровольців з усього світу. Після Дагестану настала черга й Інгушетії — 22 лютого російські війська намагались обійти з тилу Бамут в ході його облоги через Ассиновську ущелину в Інгушетії. Однак росіяни були зупинені чеченською армією біля села Галашки де розгорнулись запеклі бої внаслідок яких росіяни були розбиті і відступили. В Інгушетії російські солдати скоїли безліч вбивств цивільного інгушського населення та навіть вбили інгушського міністра охорони здоров'я. Ними також були скоєні численні зґвалтування та інші злочини. Через активні протести президента Інгушетії — Руслана Аушева, російське керівництво розпочало вивід військ з Ассиновської ущелини. Натомість наслідком війни стало те, що уряди суб'єктів російської федерації, один за одним приймали рішення про обмеження участі своїх жителів у збройних конфліктах на території РФ і взагалі за межами своїх суб'єктів федерації.
Протягом всього року тривали активні бойові дії на території Чечні, які особливо запеклими були в південних гірських районах Чечні та на Заході країни в районі Бамута, який російська армія не могла взяти більше року. В ході облоги Бамута відбулось безліч військових операцій ініційованих як російською так і чеченською стороною. Особливо жорстокі бої велись в ході битви за Гойське, яке зайняли чеченські підрозділи під командуванням Ахмеда Закаєва. Росіянам вдалося оволодіти Гойським лише після його масованих шестиденних бомбувань та артобстрілів. 6 березня чеченською армією (підрозділом чисельністю близько 1500 вояків) під командуванням Аслана Масхадова було зайнято більшу частину Грозного, в якому чеченські військові захопили склади зі зброєю та боєприпасами. У боях в селах Самашки та Старий Ачхой російські військові потрапили в засідку зазнавши великих втрат. 16 квітня в ході російської наступальної операції поблизу Шатоя російська колона 245 мотострілецького полку (загинуло більше 200 осіб[]). Поблизу Вєдєно потрапивши в подібну засідку зазнав значних втрат інший російський підрозділ. 17 квітня чеченський підрозділ чисельністю 350 солдатів під командуванням Аслана Масхадова зайняв Шалі і проголосив його новою столицею Чечні. Після тривалої блокади, що тривала до 6 травня, чеченці залишили місто.
Військові поразки та дедалі більші втрати російської армії викликали все більше невдоволення російського суспільства. І президент Єльцин не міг не дослухатися до побажань громадськості напередодні президентських виборів. Навіть вбивство президента Ічекерії Джохара Дудаєва 22 квітня 1996 року не послабило боєздатність чеченської армії. А взяття Бамута 24 травня, який протягом року обороняло близько 100 чеченських вояків, не могло переважити великої кількості військових невдач. Тож Борис Єльцин змушений був учергове розпочати мирні переговори з урядом Чеченської держави. Чеченську сторону на переговорах представляв виконувач обов'язків президента Чеченської Республіки Ічекерії виконував Зелімхан Яндарбієв (за конституцією як віцепрезидент). 28 травня було укладено угоду про припинення вогню з 1 червня. На другий день переговори мали бути продовжені. Але, підкоряючись законам передвиборчої політичної реклами, Єльцин, залишивши без відома чеченську делегацію в Москві, вилетів у Чечню, в селище Правобережне, а потім в аеропорт «Північний», де, з нагоди укладання російсько-чеченської угоди, незважаючи на фактичну російську військову поразку, привітав російських військовослужбовців з перемогою в чеченській війні. Потім знову повернувся в Москву.
Політичне шоу відбулось, що безумовно додало прихильників щодо переобрання Єльцина на повторний президентський термін. Однак до середина літа стало зрозумілим, що порозуміння знайдено не буде і нових військових дій не уникнути. В той час коли основні сили російської армії перебували на півдні Ічкерії, чеченське командування готувалось до операції по звільненню від росіян Грозного та інших великих міст Чеченської республіки у центрі країни.
Розгром російських військ в ході операції «Джихад»
6 серпня1996 року невеликий підрозділ чеченської армії чисельністю близько 1.000 солдатів увійшов до Грозного. На цей час в столиці Чечні знаходилось угруповання російських військ, що нараховувало до 20 тисяч бійців, близько 200 одиниць бронетехніки та багато іншого важкого озброєння[]. Однак незважаючи на чисельну перевагу росіян чеченцям вдалося протягом кількох годин захопити майже весь Грозний та всі його ключові об'єкти, блокувавши та оточивши при цьому російські війська. Чисельність самих чеченських військових з'єднань поволі зростала за рахунок підходу додаткових частин до Грозного та за рахунок переходу на їхній бік частин завгаєвської міліції. В той самий час чеченською армією були зайняті інші найбільші чеченські міста — Аргун, Гудермес, а згодом і Шалі. При цьому в Аргуні російські військові зуміли втримати лише будівлю військової комендатури, а Гудермес був взагалі зданий ними без бою.
В Грозному кілька груп оточених російських військових вдалися до терористичних дій і захопили в заручники 500 мирних жителів Чечні в грозненській лікарні. Натомість військове командування росіян не поспішало надавати допомогу своїм оточеним частинам в Грозному сподіваючись на те, що чеченські війська здійснили короткотерміновий рейд і незабаром підуть з міста. Лише 7 серпня відбулась спроба прориву в Грозний російської бронеколони, яка, однак, зазнавши великих втрат (в кількасот осіб) змушена була відступити. Загалом в цей період в Грозному загинуло близько 1.000 російських солдатів, тисячі здалися в полон чеченцям або були роззброєні ними[]. Лише 11 серпня одній з російських військових колон вдалося пробитись до оточених та здійснити вивіз поранених.
14 серпня все місто фактично контролювалось чеченською армією. Однак незважаючи на присутність у місті до 200 тисяч мирних жителів та присутність певної кількості російських військовослужбовців, 19 серпня російський генерал заявив, що якщо чеченські війська не залишать Грозний протягом 48 годин то місто буде зрівняне з землею за допомогою стратегічних бомбардувальників (які до цього не використовувались у Чечні) та балістичних ракет. Ця заява викликала паніку в Грозному серед місцевих мешканців, які поспішили залишити місто. Однак представник президента Росії в Чеченській республіці — Олександр Лебедь, що особисто прибув до Чечні, зумів зупинити кровопролиття та розпочати мирний переговорний процес.
22 серпня Лебедь назвав ультиматум Пуликовського «поганим жартом». Зрештою після восьмигодинних переговорів Лебедя та Масхадова 31 серпня1996 року у Хасав'юрті було укладено мирну угоду, за якою російські війська повністю повинні були бути виведені з Чеченської Республіки Ічкерії до 31 грудня1996 року, а положення про міждержавні стосунки між Чеченською республікою та Російською Федерацією відкладались до 2001 року. Отже, російською стороною фактично визнавалась незалежність Чечні, а юридичне оформлення визнання її незалежності відкладалося до 2001 року.
Після цього настав період закріплення миру, протягом якого до 31 грудня1996 року було завершено виведення всіх російських військ з території Чечні. 27 січня1997 року в Чечні відбулись президентські і парламентські вибори. Президентом Чеченської Республіки Ічкерії став Аслан Масхадов. 12 травня1997 року в Москві Борис Єльцин і Аслан Масхадов підписали Договір про мир і принципи взаємовідносин між Російською Федерацією і Чеченською Республікою Ічкерія, де остання визнавалась як суб'єкт міжнародного права, тобто як незалежна держава. Мирний договір остаточно закріпив воєнні і політичні результати чеченського конфлікту 1994—1996 років, в якому Росія отримала нищівну воєнну поразку.
Втрати
Згідно з офіційними російськими даними російська армія втратила убитими та зниклими близько 5.500 вояків. Однак на думку більшості дослідників ці дані є заниженими у багато разів. Найімовірнішою є цифра у 20.000-50.000 убитих російських солдатів, яку і називають більшість незалежних дослідників. Існують дані, що російське керівництво не вносило у списки втрат військовослужбовців-контрактників (яких часто набирали з безробітних та безпритульних).
Варто також відзначити, що 83 % військовослужбовців, які воювали у Чечні, походили з сільської місцевості. Загиблих з їх числа, так само як і вихованців дитячих будинків ймовірно не вносили до офіційних списків втрат, оскільки імовірність того, що дані про них як про зниклих безвісти в Чечні дійдуть до широкої громадськості та засобів масової інформації дорівнювала нулю. Цілком імовірно, що саме таким чином свого часу були занижені радянські втрати в Афганістані, де за деякими оцінками офіційні дані про втрати були занижені більш ніж у десять разів. За даними російського комітету солдатських матерів лише солдатів регулярних частин строкової служби (не рахуючи контрактників та частин спеціальних служб) загинуло 14.000 вояків. За чеченськими офіційними даними втрати російської армії склали до 80.000 убитими.
Втрати чеченської армії за офіційними чеченськими даними склали близько трьох тисяч військовослужбовців, зокрема тривалий час офіційною була цифра у 3800 загиблих чеченських військовослужбовців, однак у 2000 році Аслан Масхадов заявив про 2870 загиблих. Однак варто зазначити, що ці цифри можуть враховувати не всі бойові втрати, оскільки деякі підрозділи ополчення формувались на місцях з місцевого населення, часто в ході бойових дій, і точних даних про них офіційні представники Чеченської Республіки Ічекерії не мали. Незалежні дослідження подають втрати чеченської армії від 2500 до 4000 убитих солдатів.
Втрати серед мирного населення Чечні склали, за різними оцінками, до 120 тисяч убитими.Олександр Лебедь, який укладав Хасав'юртський мир з російського боку, свого часу заявив про 80-100 тисяч убитих мирних мешканців Чечні та 240 тисяч поранених.
Російські військові злочини
Будь-яка війна з позицій гуманізму є злочином. Міжнародні правозахисні організації звинувачують безпосередньо російську сторону щодо неадекватного застосування сили до, під час та після Першої Чеченської війни, внаслідок чого гинули переважно мирні мешканці; при цьому подібні наслідки усвідомлювались російським військовим керівництвом, а отже їхні дії були навмисними і спрямовувались на винищення саме мирного населення[]. Під час бойових дій відбувались прямі погроми і різанина чеченського цивільного населення, зокрема під час Самашської різанини у 1995 році. Російські вояки нерідко вдавались до захоплення заручників з числа мирних чеченців, зокрема в Самашках у березні 1996 року та у Грозному у серпні 1996 року. Після завершення бойових дій правозахисниками було знайдено безліч масових поховань чеченців, серед яких було немало людей зі слідами катувань та знущань. У фільтраційних таборах створених росіянами тримались переважно мирні чеченці, що зазнавали там нелюдського поводження, яких там катували і вбивали. Російські військові нерідко викрадали чеченських жителів і згодом вимагали викуп у їхніх родичів. Обома сторонами конфлікту практикувались катування та страти військовополонених. Згідно з заявами Сергія Говорухіна, опублікованими в російській газеті «Газета», російськими військовими, що діяли в Чечні, було вбито близько 35 000 цивільних осіб з числа етнічних росіян, більшість з яких — під час обстрілу Грозного.
Участь українських добровольців
Джохар Дудаєв призначив представником Ічкерії в Україні Руслана Бадоєва. На пресконференції в штабі УНСО він заявив — «якщо буде взята Чечня, Україна втратить Крим». Грозний відвідали три делегації УНА-УНСО, в результаті було ухвалено рішення про участь у війні. Формування загону УНСО «Вікінг» розпочав Олександр Музичко (Білий). Український загін брав участь у боях за Грозний та в Облозі Бамута. Загалом кількість добровольців оцінюється 30-35 осіб з орієнтовно 5-7 загиблими.
Хронологія основних подій
12 грудня — 22 грудня1994 — в ході якої росіяни були зупинені на підступах до Грозного і змушені були перейти до оборони, втративши в битві убитими сотні своїх солдатів.
7 квітня — 8 квітня1995 — Різанина в Самашках, — вбивство російськими військовими до 300 мирних чеченських жителів у селі Самашки. Щодо втрат як серед мирного населення та власне, самих подій, існують різні дані.
14 червня — 19 червня1995 — Шаміля Басаєва, захоплення лікарні та заручників з числа мирних жителів.
14 березня — 15 березня1996 — — спроба захоплення села Самашки російськими військами в ході якої росіяни вдались до терористичних дій захопивши у заручники місцевих мирних чеченських мешканців і використовуючи їх як живий щит у бою.
16 квітня1996 — Бій біля Яришмарди загибель російської колони 245 мотострілецького полку в ході наступальної операції на Шатойському напрямку. В результаті бою росіяни втратили вбитими понад 200 солдатів.
6 серпня — 20 серпня 1996 — зайняття чеченською армією Грозного та інших великих міст Чечні — Гудермеса, Аргуна, Шалі, що стало повним розгромом російських військ в ході війни. Оточені та розгромлені російські військові у відчаї вдалися до терористичних дій і захопили близько 500 заручників з числа чеченських мирних жителів у Грозненській лікарні.
. Архів оригіналу за 8 лютого 2017. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()(рос.)
Army Learned Few Lessons From Chechnya — Worldpress.org [ 27 квітня 2020 у Wayback Machine.](англ.)
Цифровая пропаганда Кремля[недоступне посилання]
. Архів оригіналу за 10 жовтня 2009. Процитовано 19 вересня 2009.
Архів оригіналу за 3 червня 2009. Процитовано 19 вересня 2009.
(англ.)
Russia’s Wars: Listing Equipment Losses During The First Chechen War (1994-1996). oryxspioenkop.com. Процитовано 22 листопада 2022. {{}}: Cite має пустий невідомий параметр: |1= ()
(PDF). Архів оригіналу (PDF) за 8 березня 2008. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 1 серпня 2014. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 31 жовтня 2010. Процитовано 19 вересня 2009.
(PDF). Архів оригіналу (PDF) за 14 серпня 2008. Процитовано 4 лютого 2020.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Федеральный закон № 5-ФЗ от 12 января 1995 (в редакции от 27 ноября 2002) «О ветеранах» (рос.)
First Chechnya War — 1994—1996 [ 24 листопада 2006 у Wayback Machine.] GlobalSecurity.org
Ахмед Закаев: «Все началось с агрессии России против независимой Чечении» [ 14 червня 2018 у Wayback Machine.] (рос.)
Закон о выходе союзной республики из СССР. Архів оригіналу за 28 грудня 2009. Процитовано 19 вересня 2009.
. Архів оригіналу за 7 серпня 2009. Процитовано 4 листопада 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 29 липня 2009. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 29 липня 2009. Процитовано 19 вересня 2009.
. Архів оригіналу за 19 лютого 2010. Процитовано 4 листопада 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
ДЕПОРТАЦИЯ. «Я не успокоюсь до тех пор, пока не останется в живых ни одного чеченца»
. Архів оригіналу за 8 березня 2016. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 27 січня 2008. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 27 лютого 2008. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
(PDF). Архів оригіналу (PDF) за 8 березня 2008. Процитовано 13 січня 2010.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 13 серпня 2011. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Архівована копія. Архів оригіналу за 24 березня 2013. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 7 вересня 2008. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 18 червня 2008. Процитовано 24 січня 2010.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 12 травня 2014. Процитовано 29 грудня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 18 квітня 2009. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 11 лютого 2012. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 27 травня 2019. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 7 червня 2021. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 21 серпня 2013. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 27 вересня 2007. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Архівована копія. Архів оригіналу за 15 лютого 2012. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 3 березня 2016. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 21 серпня 2007. Процитовано 21 серпня 2007.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Россия (СССР) в войнах второй половины XX века [ 27 червня 2009 у Wayback Machine.](рос.)
Dunlop, John B. (26 січня 2005). . The Jamestown Foundation. Архів оригіналу за 3 березня 2008.
Мирончук, В (2021). До ліктя лікоть. Темпора. с. 72—74.
. Архів оригіналу за 31 липня 2011. Процитовано 22 листопада 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 28 листопада 2010. Процитовано 22 листопада 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 20 вересня 2011. Процитовано 22 листопада 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 16 листопада 2009. Процитовано 22 листопада 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 10 березня 2011. Процитовано 22 листопада 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 10 травня 2010. Процитовано 22 листопада 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 29 січня 2010. Процитовано 27 листопада 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
. Архів оригіналу за 29 липня 2009. Процитовано 19 вересня 2009.{{}}: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:First Chechen War
[Перша чеченська війна] (англ.). Архів оригіналу за 24 листопада 2006.
Mirosław Kuleba. Imperium na kolanach. Wojna w Czeczenii 1994—1996. Oficyna Wydawnicza VOLUMEN, 1998. — 392 s. —
Орлов О. П., Черкасов А. В. Россия-Чечня: Цепь ошибок и преступлений. М.: Звенья, 1998. [ 29 липня 2009 у Wayback Machine.]
Як взяли в полон російський опорний пункт, захопили танк і 40 полонених. http://milnavigator.com.ua/. . 10 березня 2018. оригіналу за 10 березня 2018. Процитовано 10 березня 2018.
Persha rosijsko chechenska vijna chech Duhhara nohchi orsijn tӀom abo Pe rsha cheche nska vijna ros Pe rvaya cheche nskaya vojna v Rosiyi takozh vidoma yak Persha chechenska kampaniya ros Pe rvaya cheche nskaya kampa niya abo z oficijnoyi rosijskoyi tochki zoru yak Zbrojnij konflikt u Chechenskij Respublici ta na prileglih do neyi teritoriyah Rosijskoyi Federaciyi ros Vooruzhyonnyj konflikt v Chechenskoj Respublike i na prilegayushih k nej territoriyah Rossijskoj Federacii vijskovij konflikt mizh Rosijskoyu Federaciyeyu ta Chechenskoyu Respublikoyu Ichkeriyeyu sho vidbuvavsya perevazhno na teritoriyi Chechni u period z 1994 roku po 1996 rik Rezultatom konfliktu stala peremoga chechenskih zbrojnih sil ta vivedennya rosijskih vijsk masovi rujnuvannya zhertvi ta zberezhennya Chechneyu nezalezhnosti Persha chechenska vijna 1994 1996 rr Chechenskij konfliktBoyi za Prezidentskij palac u Groznomu u 1995 roci Boyi za Prezidentskij palac u Groznomu u 1995 roci Data 11 grudnya 1994 31 serpnya 1996Misce Chechnya Chastina Ingushetiyi Dagestanu ta Stavropolskogo krayuRezultat Virishalna chechenska peremoga Hasav yurtivski ugodi Rosijski vijska pokidayut teritoriyu ChRI De fakto zberezhennya Chechneyu derzhavnoyi nezalezhnosti StoroniRosijska Federaciya Chechenska respublika Ichkeriya Modzhahedi UNA UNSO Turecki dobrovolci v Ichkeriyi Siri vovki KomanduvachiBoris Yelcin Pavlo Grachov Anatolij Kvashnin Lev Rohlin Oleksandr Lebed Kostyantin Pulikovskij Gennadij Troshev Dzhohar Dudayev Aslan Mashadov Ahmed Zakayev Zelimhan Yandarbiyev Shamil Basayev Ruslan Gelayev Salman Raduyev Ramzan Ahmadov Turpal Ali Atgeriyev Sashko BilijVijskovi sili38 000 gruden 1994 70 500 lyutij 1995 1000 1994 Priblizno 6000 Pislya 1994 200Vtratibilshe 5500 ubitimi rosijski oficijni dani do 80 000 ubitimi oficijni chechenski dani 14 000 ubitimi dani rosijskogo komitetu soldatskih materiv sho vklyuchayut lishe soldativ strokovoyi sluzhbi vid 20 000 do 50 000 ubitimi dani nezalezhnih ekspertiv Vtrati tehniki 767 odinic dani Oryxspioenkop sho vklyuchayut lishe vizualno pidtverdzheni vtrati 3 000 ubitih voyakiv do 120 000 ubitih mirnih chechenciv Vtrati tehniki 41 odinicya dani Oryxspioenkop sho vklyuchayut lishe vizualno pidtverdzheni vtrati PrichiniKonflikt polyagav u pragnenni Rosiyi priyednati do sebe Chechensku Respubliku Ichkeriyu yaka zavdyaki prijnyatomu v SRSR u 1990 roci zakonu pro zrivnyuvannya prav soyuznih ta avtonomnih respublik otrimala mozhlivist z dotrimannyam usih zakonodavchih norm ta Konstituciyi SRSR realizuvati svoye konstitucijne pravo na vihid zi skladu SRSR Ce zdijsnyuvalos spirayuchis na Zakon SRSR Pro poryadok virishennya pitan pov yazanih z vihodom soyuznoyi respubliki z SRSR u tretij statti yakogo zabezpechuvalos pravo avtonomnih utvoren na vihid zi skladu SRSR chi svoyeyi soyuznoyi respubliki Ci diyi ne tilki ne buli oskarzheni i skasovani uryadami SRSR ta RRFSR a j buli viznani ta oficijno zatverdzheni nimi Takim chinom Chechenska Respublika Ichkeriya dotrimavshis zakoniv stala legitimnoyu nezalezhnoyu derzhavoyu i bula chastkovo viznanoyu derzhavoyu yaku todi viznali Afganistan ta Gruziya Tozh napad Rosiyi na Chechensku respubliku mozhna vvazhati z takoyi poziciyi aktom agresiyi proti nezalezhnoyi derzhavi ta porushennyam norm mizhnarodnogo prava Rosijska storona zvinuvachuvala chechenske kerivnictvo na choli iz Dzhoharom Dudayevim v eskalaciyi konfliktu popri postijni propoziciyi ostannogo vesti peremovnij proces takozh novostvorena Rosijska Federaciya de yure ne viznavala nezalezhnist Chechenskoyi Respubliki Persha chechenska vijna stala odnim z najmasshtabnishih zbrojnih konfliktiv u novitnij istoriyi a bitva za Groznij stala najbilshoyu bitvoyu v Yevropi z chasiv zakinchennya Drugoyi svitovoyi vijni Vnaslidok bojovih dij velika kilkist chechenskih naselenih punktiv bula zrujnovana pid chas vijni zaginulo blizko 120 tis chechenskih zhiteliv znachna chastina z yakih diti Blizko 200 tis bulo poraneno Takozh majzhe polovina naselennya Chechni stala bizhencyami U hodi vijni rosijskimi vijskami provodilisya yak cilespryamovani masovi vbivstva vinishennya i genocid etnichnih chechenciv tak i vinishennya yak rezultat sposobu vedennya bojovih dij rosijskimi vijskami zokrema masovanim aviabombuvannyam ta artobstrilam vnaslidok yakih napriklad misto Argun ta stolicya Chechni misto Groznij buli majzhe povnistyu zrujnovani yakij takozh chasto buv spryamovanij na vinishennya mirnih chechenciv a inodi prosto buv neadekvatnim zastosuvannyam sili i ne zvazhav na vtrati sered civilnih sho yih voni zaznayut vnaslidok vijskovih operacij Rosijska storona zayavlyala pro fakti genocidu rosijskogo naselennya v Chechni sho za tverdzhennyam yiyi oficijnih predstavnikiv bulo odnim z privodiv konfliktu Oficijno rosijskoyu storonoyu konflikt nazivavsya zahodami shodo pidtrimannya konstitucijnogo poryadku Istoriya konfliktuDokladnishe Kavkazka vijna 1817 1864 Dokladnishe Istoriya Chechni Dokladnishe Chechenci ye avtohtonami svoyeyi zemli pro prashuriv suchasnih chechenciv ta ingushiv zgaduyut she virmenski dzherela VII stolittya Chechenci ye najchiselnishim narodom Pivnichnogo Kavkazu ta odnim z najbilshih u vsomu kavkazkomu regioni za chiselnistyu postupayutsya lishe gruzinam virmenam ta azerbajdzhancyam Naprikinci HH stolittya na Kavkazi chechenci stanovili majzhe miljon osib Kavkazka vijna 1817 1864 Imam Shamil Vpershe Rosiya vderlasya v mezhi Chechni na pochatku XVIII st v chasi caryuvannya Petra I V kinci stolittya Rosiyeyu buli zdijsneni pershi akti genocidu proti chechenciv todi vidbulis sprobi masovih pereselen korinnogo chechenskogo naselennya ta masovi vbivstva i vinishennya chechenciv Odnak povnomasshtabna agresiya rozpochalasya v hodi Kavkazkoyi vijni 1817 1864 Todi pislya priyednannya Gruziyi do Rosijskoyi imperiyi mizh Rosiyeyu ta Gruziyeyu utvorivsya anklav z dvoh kavkazkih perevazhno musulmanskih derzhav Na pivnichnomu shodi Kavkazu roztashovuvalas persha adigska cherkeska derzhava Adigi cherkesi korinnij narod Kavkazu yakij rosijska shovinistichna vlada u Rosijskij imperiyi Radyanskomu Soyuzi a teper i v Rosijskij Federaciyi shtuchno namagalas rozdiliti na okremi etnosi cherkesiv adigejciv kabardinciv shapsugiv ta inshih zadlya jogo poslablennya Natomist adigi rozmovlyayut yedinoyu adigskoyu movoyu ta vikoristovuyut spilnu samonazvu adige Adigska derzhava zajmala teritoriyu majzhe vid uzberezhzhya Chornogo morya do kordoniv suchasnoyi Ingushetiyi Druga derzhava bula roztashovana na zahodi Pivnichnogo Kavkazu de prozhivali sporidneni Nahsko dagestanski narodi sho skladalis z vajnahiv chechenciv ta ingushiv ta dagestanciv Cya derzhava vklyuchala teritoriyi suchasnih Ingushetiyi Chechni ta Dagestanu i bula ob yednana v yedinij Imamat Vnaslidok krivavoyi varvarskoyi vijni bilshist korinnogo naselennya Pivnichnogo Kavkazu bula znishena Zokrema buli povnistyu znisheni cili narodi ta bilshist adigiv cherkesiv ta chechenciv Pislya vijni vidbulosya masove pereselennya dobrovilne j primusove bilshosti adigiv cherkesiv ta deyakih inshih narodiv v musulmanski krayini perevazhno v Turechchinu Trivalij chas komanduvachem rosijskih vijsk na Kavkazi buv Oleksij Petrovich Yermolov yakij proslavivsya svoyeyu zhorstokistyu i krovozherlivistyu Jomu zokrema nalezhit takij visliv Ya ne zaspokoyus do tih pir poki ne zalishitsya v zhivih zhodnogo chechencya Ci slova buli vibiti na bronzovomu pam yatniku Yermolovu vstanovlenomu u Groznomu u 1949 roci vzhe pislya deportaciyi chechenciv 1944 roku V hodi kavkazkoyi vijni vnaslidok politiki zhorstokogo vinishennya zaginulo blizko troh chvertej vsih chechenciv Natomist rosijska armiya vtratila u cij vijni blizko 500 000 soldativ Zreshtoyu nezvazhayuchi na vidchajdushnij sprotiv narodiv Kavkazu sho osoblivo zatyatim buv u Chechni ta Dagestani yakij ocholiv vidatnij polkovodec ta politik Shamil teritoriyi pivnichnokavkazkih derzhav vse zh buli zagarbani Rosiyeyu Masovi deportaciyi chechenciv perevazhno v Sibir rozpochalisya she u 1792 roci i ne pripinyalis ni v hodi Kavkazkoyi vijni ni pislya yiyi zavershennya Odna z najmasshtabnishih deportacij vidbulasya pislya pridushennya u 1864 1865 rokah Piznishe masshtabna visilka prodovzhilas pislya rokiv Visilki chechenciv prodovzhila vzhe radyanska vlada v hodi represij 1920 1930 h rokiv pislya likvidaciyi Gorskoyi Respubliki nezalezhnoyi derzhavi stvorenoyi na teritoriyi Chechni Ingushetiyi ta Dagestanu yaku viznali Turechchina Avstro Ugorshina Nimechchina Azerbajdzhan ta Gruziya a zgodom i pislya likvidaciyi Gorskoyi ARSR ta stvorennya Chechenskoyi avtonomnoyi oblasti a piznishe i Checheno Inguskoyi ARSR Odnak partizanska borotba chechenciv za svoyu svobodu aktivno trivala azh do 1938 roku Kavkazka vijna u tvorchosti Tarasa Shevchenka Do problematiki Kavkazkoyi vijni zvertavsya u svoyij tvorchosti i Taras Shevchenko yakij veduchi borotbu za vizvolennya ukrayinskogo narodu z pid rosijskogo gnitu perejmavsya takozh i doleyu inshih ponevolenih Rosijskoyu imperiyeyu narodiv Zokrema u svoyij poemi Kavkaz 22 veresnya 2009 u Wayback Machine vin promovlyaye do kavkazkih gorciv takimi slovami I vam slava sini gori Krigoyu okuti I vam licari veliki Bogom ne zabuti Boritesya poborete Vam bog pomagaye Za vas pravda za vas sila I volya svyataya Povstannya u Chechni 1940 1944 Dokladnishe Povstannya u Chechni 1940 1944 Masovij teror 1930 h rokiv pid chas yakogo v Checheno Ingushetiyi buli zaareshtovani ponad 10 tisyach osib i znisheni majzhe vsi kerivniki vid rajonnogo do respublikanskogo rivnya prizviv do masshtabnogo antiradyanskogo povstannya yake ocholiv chechenskij pismennik ta zhurnalist Hasan Israyilov Persha stadiya povstannya rozpochalas pislya finskogo uspihu v Zimovij vijni she v toj chas koli Stalin i Gitler buli soyuznikami U lyutomu 1940 buntivna armiya Israyilova uzyala Galanchozh Sayasan i chastinu Shatojskogo rajonu Buntivnij uryad buv vstanovlenij v auli Galanchozh ogolosiv vijnu SRSR 22 chervnya 1941 roku V lyutomu 1942 jogo zagin atakuvav Shatoj Itum Kale Piznishe chastini Sheripova ob yednalisya z armiyeyu Israyilova V susidnomu Dagestani buntivniki takozh atakuvali Novolaksku i Dilim U deyakih oblastyah azh do 80 z cholovikiv buli zalucheni do povstannya Vidomo sho Radyanskij Soyuz vikoristovuvav bombarduvalniki proti buntivnikiv viklikavshi vtrati persh za vse sered civilnogo naselennya Povstannya provokuvalo bagatoh chechenskih i ingushskih soldativ dezertiruvati z lav Chervonoyi Armiyi Deyaki dzherela stverdzhuyut sho kilkist dezertiriv sered gorciv syagnulo 62 750 perevishivshi kilkist gorciv v Chervonij Armiyi Vidstup nimeckih vijsk yaki tak i ne dijshli do Chechni pohovav nadiyi na rozgrom Radyanskogo Soyuzu ta otrimannya nezalezhnosti chechencyami ta inshimi narodami Kavkazu povstannya zahlinulosya u 1944 roci odnak opir v gorah trivav do oseni 1947 i ostannij buntivnik buv vbitij tilki v 1976 u vici 70 rokiv Deportaciya chechenciv u 1944 roci Memorial zhertvam deportaciyi chechenciv ta ingushiv 1944 roku v Groznomu Yak pokarannya za povstannya Stalinim bulo uhvaleno rishennya pro visilku vsih osib vajnahskoyi narodnosti chechenciv ta ingushiv sho razom skladali majzhe piv miljona lyudej do Kazahstanu ta Kirgiziyi Z 23 lyutogo 1944 roku protyagom troh dniv bula provedena vijskova operaciya po viselennyu dlya yakoyi bulo zalucheno blizko 200 tis soldat ta oficeriv Chervonoyi Armiyi ta NKVS Komanduvav operaciyeyu osobisto Lavrentij Beriya sho dlya cogo specialno pribuv do Checheno Ingushetiyi V hodi operaciyi bagato lyudej z viddalenih rajoniv bulo stracheno cherez uskladnennya yihnogo transportuvannya Strachuvalis takozh osobi transportuvannya yakih utrudnyuvalos cherez yihnij vik abo stan zdorov ya zokrema buli provedeni masovi vbivstva litnih lyudej ditej vagitnih zhinok ta zhinok sho mali malenkih ditej Protyagom lishe odnogo dnya bulo vbito do 12 000 lyudej V perevazhno litnih lyudej zhinok ditej kalik ta hvorih Na shlyahu do Serednoyi Aziyi ta Sibiru tragediya prodovzhilas rozmisheni v areshtantskih vagonah lyudi protyagom tizhniv i navit misyaciv podorozhi ne otrimuvali yizhi vodi ta medichnoyi dopomogi u perepovnenih vagonah V rezultati sered deportovanih spalahnula epidemiya tifu sho viklikala chislenni zhertvi Zagalom v rezultati deportaciyi zaginulo do 70 usih chechenciv ta ingushiv Zrujnovanij Memorial zhertvam deportaciyi 1944 roku Chechenci ta ingushi zmogli rozpochati povernennya dodomu lishe pislya smerti Stalina u 1957 roci Odnak rosijske naselennya yake bulo pereseleno v Chechnyu ta Ingushetiyu na misce vislanih chechenciv ta ingushiv namagalos chiniti povernennyu aktivnij sprotiv sho prizvelo do yaki buli organizovani rosijskimi shovinistami ta nacionalistami vnaslidok chogo buli zahopleni miscevi organi vladi vlashtovani pobittya predstavnikiv miscevoyi vladi pobittya ta vbivstva chechenciv Organizatori zavorushen navit sprobuvali zdijsniti zbrojnij zakolot Tozh povernennya chechenciv ta ingushiv zatyagnulos do 1959 roku Zgidno z Gaazkoyu konvenciyeyu 1907 roku ta zgidno z Konvenciyeyu OON pro zapobigannya genocidu primusove pereselennya vvazhayetsya genocidom Vidpovidno do cogo Yevroparlament viznav deportaciyu chechenciv ta ingushiv genocidom u 2004 roci V stolici Chechni Groznomu buv vstanovlenij Memorial zhertvam deportaciyi chechenciv ta ingushiv 1944 roku Odnak vin buv zrujnovanij stavlenikom rosijskoyi vladi Ramzanom Kadirovim u 2008 roci yakij paplyuzhachi pam yat zhertv genocidu svogo chasu cinichno zayaviv sho chechenskij narod maye vidznachati priyemni a ne zhalobni dati zokrema datu povernennya narodu dodomu Stvorennya nezalezhnoyi Chechenskoyi derzhavi 1989 1991Prezidenti Chechenskoyi Respubliki Ichkeriya pershij Dzhohar Dudayev u centri drugij Zelimhan Yandarbiyev livoruch i tretij Aslan Mashadov pravoruch 1991 roku pislya deklaraciyi pro derzhavnij suverenitet Checheno Ingushska ARSR bula transformovana v soyuznu respubliku u skladi SRSR stavshi shistnadcyatoyu soyuznoyu respublikoyu v jogo skladi Ce zdijsnyuvalos z oglyadu na prijnyatij Verhovnoyu Radoyu SRSR 9 kvitnya 1990 roku zakon Pro poryadok rozv yazannya pitan pov yazanih z vihodom soyuznoyi respubliki z SRSR v tretij statti yakogo buli taki slova V soyuznij respublici sho maye u svoyemu skladi avtonomni respubliki avtonomni oblasti ta avtonomni okrugi referendum provoditsya okremo po kozhnij avtonomiyi Za narodami avtonomnih respublik i avtonomnih utvoren zberigayetsya pravo na samostijne virishennya pitannya pro perebuvannya v Soyuzi RSR chi v soyuznij respublici sho vihodit a takozh na postanovku pitannya pro svij derzhavno pravovij status Ci rishennya buli viznani i zatverdzheni uryadami SRSR ta RRFSR Zgodom parlament Rosiyi pishov na rozdil Checheno Ingushetiyi hoch proti cogo vistupala ne tilki perevazhna chastina ingushiv a j blizko 40 chechenciv Bagato analitikiv shilni vbachati v comu rishenni namir zishtovhnuti duzhe blizki narodi ingushiv z chechencyami mizh yakimi vidnini prohodit kordon Adzhe dosi voni zhili uperemish Zgodom Chechenska respublika dotrimuyuchis zakoniv ta Konstituciyi SRSR realizuvala svoye konstitucijne pravo na vihid zi skladu SRSR stavshi nezalezhnoyu derzhavoyu Pislya cogo Chechenska respublika stala pershoyu derzhavoyu z chisla derzhav Varshavskogo dogovoru ta kolishnih radyanskih respublik yaka uklala ugodu z RRFSR pro vivedennya rosijskih kolishnih radyanskih vijsk zi svoyeyi teritoriyi i povnistyu vivela yih Cimi diyami Rosiya yuridichno viznala nezalezhnist Chechenskoyi respubliki Hronologiya osnovnih podij 23 listopada 25 listopada 1990 roku v Groznomu vidbuvsya pershij Chechenskij nacionalnij z yizd yakij ogolosiv derzhavnij suverenitet Chechenskoyi Respubliki 27 listopada 1990 roku Verhovna Rada Checheno Inguskoyi ARSR spirayuchis na rishennya pershogo z yizdu chechenskogo narodu prijnyala Deklaraciyu pro derzhavnij suverenitet Checheno Inguskoyi Respubliki 15 travnya 1991 roku Verhovna Rada Checheno Inguskoyi ARSR ogolosila pro stvorennya Checheno Inguskoyi Respubliki u skladi SRSR 17 travnya 1991 roku Verhovna Rada Checheno Inguskoyi Respubliki vrahovuyuchi prijnyattya zakonu Pro reabilitaciyu represovanih narodiv shvalila proyekt soyuznogo dogovoru Takim chinom Checheno Ingushetiya stala rivnopravnim uchasnikom soyuznogo dogovoru i peretvorilas na shistnadcyatu soyuznu respubliku u jogo skladi Cej akt bulo viznano i shvaleno uryadami SRSR ta RRFSR Miting u Shali cherven 1991 roku Chechenskij nacionalnij z yizd bulo peretvoreno na Zagalnonacionalnij kongres chechenskogo narodu ZKChN Golovoyu vikonavchogo komitetu stav Dzhohar Dudayev 1 veresnya 1991 roku vikonavchij komitet ZKChN postanoviv rozpustiti Verhovnu Radu Checheno Inguskoyi respubliki 6 veresnya 1991 roku prihilniki Dudayeva vzyali shturmom budivlyu VR ChIR Deputati sho chinili sprotiv zaginuli golovu miskradi Groznogo Vitaliya Kucenka vbito Cej den ogolosheno Dnem vidnovlennya derzhavnoyi nezalezhnosti chechenskogo narodu 15 veresnya 1991 roku deputati Ingushetiyi vsih rivniv prijmayut na svoyemu z yizdi deklaraciyu pro stvorennya Inguskoyi respubliki u skladi RRFSR 27 zhovtnya 1991 roku za uchasti mizhnarodnih sposterigachiv projshli prezidentski ta parlamentski vibori u Chechenskij respublici V rezultati viboriv yaki buli viznani mizhnarodnimi sposterigachami z 27 krayin Prezidentom Chechenskoyi respubliki bulo obrano Dzhohara Dudayeva 1 listopada 1991 roku obranij Prezident ChR Dzhohar Dudayev vidav svij pershij ukaz pro ogoloshennya derzhavnogo suverenitetu Chechenskoyi respubliki 27 listopada 1991 roku Prezident ChR Verhovnij Golovnokomanduvach ZS ChR Dzhohar Dudayev vidav ukaz pro nacionalizaciyu ozbroyen ta tehniki vijskovih chastin ZS SRSR sho rozmishuvalis na teritoriyi ChR 12 bereznya 1992 roku Parlamentom ChR bula prijnyata Konstituciya Chechenskoyi Respubliki yaka yuridichno zakripila derzhavnu nezalezhnist chechenskogo narodu 13 bereznya 1992 roku Verhovna Rada Respubliki Gruziya prijnyala akt pro viznannya nezalezhnosti Chechenskoyi respubliki 26 travnya 1992 roku Chechenska respublika pidpisala mizhuryadovu ugodu z RRFSR pro povne vivedennya rosijskih kolishnih radyanskih vijsk z teritoriyi ChR Cim dogovorom RRFSR yuridichno viznala nezalezhnist Chechenskoyi derzhavi 7 lipnya 1992 roku ostannij rosijskij soldat zalishiv teritoriyu ChR Takim chinom Chechenska respublika stala pershoyu derzhavoyu kolishnogo SRSR ta Varshavskogo Dogovoru z teritoriyi yakoyi buli vivedeni vsi rosijski radyanski okupacijni vijska Eskalaciya konfliktu 1991 1994Chechenska respublika vijshla zi skladu SRSR dotrimuyuchis proceduri vihodu ta Konstituciyi SRSR Odnak popri ce ta na te sho uryadami SRSR RRFSR ta RF ci diyi buli viznani i zatverdzheni Rosijska Federaciya virishila ne zvazhati na normi mizhnarodnogo prava i na vlasne zakonodavstvo oskilki hocha Rosiya z rozpadom SRSR i vtratila bilshu chastinu svoyeyi vijskovoyi ta ekonomichnoyi mogutnosti vona vse zh bula viznana spadkoyemniceyu Radyanskogo Soyuzu Ogovtavshis vid politichnoyi krizi v krayini z kincya 1993 roku rosijski specsluzhbi pochinayut naroshuvati vpliv na vishe kerivnictvo derzhavi ta pochinayut aktivno vtruchatis u spravi nezalezhnih derzhav susidiv kolishnih respublik SRSR dzherelo Stosovno Chechenskoyi respubliki zdijsnyuyetsya namagannya priyednati yiyi do RF Ozbroyeni prihilniki Dzhohara Dudayeva molyatsya bilya Prezidentskogo palacu v Groznomu Bula vstanovlena transportna i finansova blokada Chechni sho prizvelo do kolapsu chechenskoyi ekonomiki ta shvidkogo zubozhinnya chechenskogo naselennya Pislya cogo rosijskimi specsluzhbami rozpochalasya operaciya po rozpalyuvanni vnutrishno chechenskogo zbrojnogo konfliktu Sili antidudayevskoyi opoziciyi prohodili pidgotovku na rosijskih voyennih bazah ta postachalisya ozbroyennyam Odnak hoch antidudayevski sili i prijmali rosijsku dopomogu yihni kerivniki zayavlyali sho zbrojne protistoyannya v Chechni ye vnutrishno chechenskoyu spravoyu i v razi rosijskogo vijskovogo vtruchannya voni zabudut svoyi protirichchya i razom z Dudayevim zahishatimut chechensku nezalezhnist Rozpalyuvannya bratovbivchoyi vijni do togo zh ne vkladalos v mentalitet chechenskogo narodu i superechilo jogo nacionalnim tradiciyam tomu nezvazhayuchi na vijskovu dopomogu z boku Moskvi i zhaguche bazhannya lideriv chechenskoyi opoziciyi na rosijskih bagnetah dorvatisya do vladi v Groznomu zbrojne protistoyannya pomizh chechencyami tak i ne dosyaglo bazhanogo rivnya intensivnosti i rosijske kerivnictvo uhvalilo rishennya na neobhidnist vlasne rosijskoyi vijskovoyi operaciyi v Chechni yaka peretvoryuvalas u neprostu zadachu vrahovuyuchi toj fakt sho radyanskoyu armiyeyu u Chechenskij respublici bulo zalisheno suttyevij vijskovij arsenal 42 tanki 90 odinic inshoyi bronetehniki 150 garmat 18 ustanovok Grad kilkasot navchalnih litakiv zenitni raketni ta perenosni zasobi PPO velichezna kilkist protitankovih zasobiv strileckoyi zbroyi ta boyepripasiv do neyi Chechenci takozh stvorili vlasnu regulyarnu armiyu ta rozpochali vipusk vlasnogo avtomata Borz Hronologiya osnovnih podij Na pochatku listopada 1992 roku superechka za prikordonnij rajon naselenij ingushami priyednanij do Pivnichnoyi Osetiyi vnaslidok deportaciyi chechenciv ta ingushiv i ne povernutij Ingushetiyi zgodom prizvela do zbrojnogo konfliktu mizh Ingushetiyeyu ta Pivnichnoyu Osetiyeyu div Vijskovij parad u Groznomu v grudni 1994 roku za kilka dniv do rosijskogo vtorgnennyaOsetino Ingushskij konflikt Rosiya sho vvela svoyi vijska do regionu vidkrito stala na bik osetin Na ce bolisno vidreaguvali v Chechni chechenci razom z ingushami nalezhat do yedinogo narodu vajnahiv Takozh v Chechenskij respublici vvazhali sho rosijskij uryad prosto skoristavsya mozhlivistyu vvesti vijska do prikordonnogo z Chechneyu regionu zbirayuchis vikoristati Ingushetiyu yak placdarm dlya majbutnogo vijskovogo nastupu na Chechnyu 30 veresnya 1994 roku rosijska armijska aviaciya rozpochala obstrili teritoriyi Chechenskoyi respubliki 26 listopada 1994 roku vidbulas Groznogo silami antidudayevskoyi opoziciyi Pislya rozgromu antidudayevskih sil v polon potrapilo bagato rosijskih soldativ i oficeriv yaki yak z yasuvalosya buli zaverbovani Federalnoyu Sluzhboyu Kontrrozvidki RF dlya uchasti v bojovih diyah v Chechni oskilki rosijski specsluzhbi mali na meti zdijsniti zahoplennya Chechni chechenskimi vijskovimi formuvannyami tak shob ce viglyadalo yak vnutrishno chechenske protistoyannya a ne zovnishnye zagarbannya Popri te sho piznishe uchast u cih podiyah rosijskih vijskovih bula dovedena dokumentalno todishnij ministr oboroni RF Pavlo Grachov zaperechuvav uchast rosijskih zbrojnih sil u nevdalomu shturmi Groznogo Grachov takozh zaznachiv sho yakbi u cih podiyah brala uchast rosijska armiya Groznij buv bi zahoplenij silami odnogo parashutno desantnogo polku protyagom dvoh godin 30 listopada 1994 roku Boris Yelcin pidpisav ukaz pro neobhidnist provedennya vijskovoyi operaciyi v Chechenskij respublici VijnaBojovi diyi u 1994 roci Planom provedennya operaciyi sho ne distala nazvi peredbachalos do 9 grudnya blokuvati Groznij do 13 grudnya povnistyu jogo zahopiti a do 19 grudnya vzyati pid kontrol vsyu teritoriyu Chechni rozrahovuyuchi na efekt zalyakuvannya Prote na praktici vse vijshlo inakshe rosijska armiya zaznala pershih vtrat she za mezhami Chechenskoyi respubliki a boyi rozgorilisya daleko vid Groznogo Pristupiti zh do shturmu chechenskoyi stolici rosiyani zmogli lishe v novorichnu nich 31 grudnya Z 1 grudnya 1994 roku rozpochalisya masovani kilimovi bombarduvannya Chechni sho viklikali veliki zhertvi sered mirnogo naselennya A vzhe 11 grudnya rosijska armiya troma napryamkami z Ingushetiyi Dagestanu ta Stavropolskogo krayu rushila v napryamku chechenskoyi stolici Groznogo Vijska sho ruhalis v napryamku Mozdok Groznij dosit shvidko i bez pereshkod projshli cherez pivnichni rajoni Chechni yaki kontrolyuvalis chechenskoyu opoziciyeyu Odnak vzhe nastupnogo dnya 12 grudnya koli voni vzhe znahodilis na vidstani 10 km vid m Groznogo poblizu selisha voni vpershe buli obstrilyani ustanovkoyu Grad vognem yakoyi bulo vbito za riznimi danimi vid 6 do 21 vijskovosluzhbovcya i spaleno 10 odinic bronetehniki Pislya ciyeyi sutichki rosijske ugrupuvannya zupinilos okopalos i perejshlo do oboroni po liniyi Dolinskij Pervomajska Petropavlivska Vnaslidok zhorstokih boyiv sho rozgornulisya v hodi zaginuli sotni rosijskih soldativ Kolona sho ruhalas iz zahodu z boku Ingushetiyi bula blokovana miscevimi zhitelyami ta obstrilyana poblizu sela Barsuki Ingushetiya sho prizvelo do vtrat ubitimi sered rosiyan Rosijski vijska vidkrili vogon po ingushskomu naselennyu Poki kolona ruhalas po teritoriyi Ingushetiyi vona vtratila 28 odinic vijskovoyi bronetehniki Kolona yaka ruhalas zi shodu z boku Dagestanu bula zupinena na kordoni z Chechneyu miscevim naselennyam cili grupi vijskovosluzhbovciv buli vzyati v polon Z cogo napryamku rosijskim vijskam tak i ne vdalosya uvijti na teritoriyu Chechni Otzhe do osoblivostej periodu pochatku kampaniyi slid vidnesti tu obstavinu sho rosijski vijska zaznali velikih vtrat she na pidstupah ne lishe do Groznogo a j do samoyi Chechni Dosit vdalo proti nih spracyuvala zgurtovanist zakavkazkih narodiv ingushiv chechenciv dagestanciv ta organizovani diyi chechenskih komandiriv Na takij zgurtovanosti naselennya bula pobudovana taktika bojovih dij uryadovih zagoniv D Dudayeva v pershij period kompaniyi Cya taktika polyagala v tomu sho koloni rosijskih vijsk zupinyalis i blokuvalis civilnim naselennyam a potim po vijskam protivnika vidkrivali vogon zbrojni formuvannya uryadovih sil D Dudayeva 12 grudnya kolonu federalnih vijsk bulo obstrilyano iz storoni stanici Assinovska Chechnya Sered rosijskih vijskovosluzhbovciv buli vtrati Assinovsku otochili Pid selom Novij Sharoj natovp blokuvav dorogu U selah sprotiv viyavlyali zagoni miscevogo opolchennya todi yak regulyarni zbrojni formuvannya ChRI sho takozh mali vazhke ozbroyennya bazuvalis na pivdni vid naselenogo punktu Bamut Rosijski zh vijska zavdavali v hodi bojovih dij avia ta artilerijskih udariv navit z vikoristannyam kasetnih bomb po mirnih selah z miscevim naselennyam chim prizvodili do she bilshoyi konsolidaciyi chechenciv navkolo Prezidenta Ichkeriyi Taka taktika spriyala formuvannyam zagoniv opolchenciv v kozhnomu iz sil kotri buli ozbroyeni legkim strileckim ozbroyennyam avtomatami kulemetami granatometami V rezultati takoyi taktiki rosijski vijska sho ruhalis iz zahodu buli zmusheni zupinitis i perejti do pozicijnoyi oboroni na kordoni Chechni po liniyi Samashki Davidenko Novij Sharoj Achhoj Martan Bamut Takim chinom v drugij polovini grudnya rosijski vijska zaznali vtrat pri visuvanni do Groznogo zalishivshi vilnimi pivdenno zahidnij i pivdennij napryamki 23 grudnya rosijski vijska vdalisya do vidchajdushnoyi sprobi vidrizati Groznij vid m Argun na shodi V rezultati v hodi yakih voni vidbili ataku chechenskoyi bronetankovoyi koloni yim vdalosya zakripitis v rajoni letovisha v Hankali rozmishenomu na pivdennomu shodi vid Groznogo Vijna viklikala hvilyu protestiv v samij Rosiyi Zokrema blizko 800 rosijskih soldativ ta oficeriv vidmovilis brati uchast u vijskovij kampaniyi 83 z nih zgodom buli zasudzheni vijskovim tribunalom a reshta zvilneni Na znak protestu proti vijni u vidstavku podav zastupnik ministra oboroni veteran vijni v Afganistani A takozh radnik Yelcina Odin z komanduvachiv rosijskoyi armiyi na pochatku bojovih dij general takozh zgodom podav u vidstavku a general vidmovivsya vid zvannya geroya Rosiyi za uchast u chechenskij vijni Bitva za Groznij Dokladnishe Bitva za Groznij 1994 1995 Trupi rosijskih soldativ sho zaginuli v Groznomu pid chas novorichnogo shturmu Tisyachi mirnih zhiteliv zaginuli pid chas tizhnevoyi seriyi masovanih aviabombuvan ta raketnih i artilerijskih obstriliv sho pereduvali shturmu Groznogo i stali najmasshtabnishimi z chasiv bombarduvannya Drezdena v roki Drugoyi svitovoyi vijni V novorichnu nich z 31 grudnya 1994 roku na 1 sichnya 1995 roku rosijske komanduvannya navazhilos na potuzhnij shturm chechenskoyi stolici Plan rosijskogo komanduvannya po zahoplennyu Groznogo polyagav u tomu shob prosuvati svoyi vijska chotirma bronetankovimi kolonami u napryamku do Prezidentskogo palacu z podalshim jogo zahoplennyam Zaporuka uspihu operaciyi polyagala u tomu sho vsi chotiri koloni mali dosyagnuti Prezidentskogo palacu odnochasno Odnak rosijski bronekoloni buli zupineni ta blokovani chechencyami u riznih rajonah Groznogo Bronetankova ataka sho bula rozrahovana skorishe na dosyagnennya efektu zalyakuvannya bula absolyutno bezporadnoyu v miskih umovah i zaznala krahu Chechenski voyaki blokuvali rosiyan i majzhe bez oporu znishuvali yih rozstrilyuyuchi bronetehniku z verhnih poverhiv budinkiv ta pidvaliv a takozh shlyahom vedennya minometnogo ta granatometnogo vognyu cherez susidni budivli Natomist nepovorotki tanki ta bronetransporteri ne mali mozhlivosti vesti vogon po verhnih poverhah budinkiv ta po pidvalah Rosijski voyaki sho vizhili pislya chechenskoyi ataki namagalis zgurtuvatis ta vidstupivshi zajnyati krugovu oboronu v zajnyatih nimi budinkah ale do 3 sichnya majzhe vsi voni buli znisheni a reshta yaka vidchuvala nestachu ne lishe v boyepripasah a j v yizhi ta navit u pitnij vodi zdalasya v polon Zbrojnij opir rosiyan v Groznomu pripinivsya a vsi rosijski vijskovi pidrozdili sho uvijshli do Groznogo 31 grudnya majzhe povnistyu zaginuli Lishe odinicyam z chisla rosijskih soldativ vdalosya probitisya z Groznogo nazad Krim osobovogo skladu bula znishena takozh majzhe vsya rosijska bronetehnika Lishe protyagom novorichnogo shturmu chechenskoyi stolici sho trivav z 31 grudnya po 3 sichnya zaginulo do 4 000 rosijskih voyakiv dzherelo Aslan Mashadov zayaviv sho za cej chas znisheno blizko 400 rosijskih tankiv ta bronetransporteriv Slid zaznachiti sho rosijski silovi ministri i vikonavcha vlada prihovuvali namiri shturmu Groznogo i zapevnyali suspilstvo i Derzhdumu v namirah politichnogo vregulyuvannya konfliktu Pislya takoyi tyazhkoyi porazki kerivnik pres sluzhbi uryadu Rosiyi viznav sho rosijska armiya pid chas novorichnogo nastupu na Groznij mala vtrati v zhivij sili i tehnici Ale v toj zhe chas bula poshirena brehliva informaciya pro te sho rosijski vijska ovolodili mistom Chechenskij hlopchik opolchenec u Groznomu Namagayuchis vipravdati vigadane sho vidavalos za pravdu rosijski vijska vidnovili nastup na Groznij Tak 7 sichnya 1995 roku rosijski vijska proveli peregrupuvannya svoyih sil i znovu rozpochali shturm Groznogo z boku pivnochi i zahodu v napryamku do centru mista Ugrupuvannya Pivnich bulo pidporyadkovane generalu L Rohlinu ugrupuvannya Zahid generalu I Babichevu Rozpochalisya krovoprolitni i dovgotrivali boyi za kozhnij kvartal i kozhnij dim mista Rosijski vijska protyagom majzhe dvoh misyaciv zmusheni buli zagruznuti u zapeklih vulichnih boyah vtrachayuchi tisyachi bijciv vbitimi Obidvi storoni pri comu zastosovuvali v misti artileriyu vazhki minometi ustanovki zalpovogo vognyu Pri comu praktichno povnistyu rujnuvalas chastina mista na yaku vivsya rosijskij nastup Ce prizvodilo do masovih zhertv sered mirnogo naselennya vnaslidok rosijskih masovanih bombarduvan ta raketnih obstriliv v tomu chisli j z vikoristannyam antigumannih fosfornih bomb ta termobarichnih boyepripasiv sho nalezhat do zbroyi masovogo urazhennya vikoristannya yakoyi zaboroneno mizhnarodnimi konvenciyami Taka taktika na dumku pravozahisnikiv svidomo vikoristovuvalas z metoyu vbivstva yakomoga bilshoyi kilkosti chechenskih mirnih zhiteliv i ye genocidom Podibnij teror takozh vikoristovuvavsya dlya zalyakuvannya civilnih chechenciv Chechenski voyaki mali perevagu nad rosiyanami oskilki majzhe vsi volodili rosijskoyu movoyu ta sluzhili u radyanskij armiyi odnak voni buli pogano disciplinovanimi i chasto vikonuvali nakazi lishe svoyih bezposerednih polovih komandiriv Tozh zdijsnyuvati zagalnu koordinaciyu ta komanduvannya chechenskimi pidrozdilami u Groznomu bulo nelegko Prote komanduvachu oboroni Groznogo Aslanu Mashadovu stavka prezidenta Dzhohara Dudayeva she do pochatku shturmu Groznogo bula perenesena u Shali ce vdavalos zokrema j zavdyaki zastosuvannyu vijskovih hitroshiv 4 5 sichnya rosijskim vijskovim chastinam pid komanduvannya chiselnistyu blizko 5 000 osib vdalosya zakripitis u pivnichnij chastini Groznogo Natomist chechenski vijska rozpochali vidstup na pivden mista Popri ce chechencyami kontrolyuvavsya centr mista ta vsya pivdenna jogo chastina U cej chas do Groznogo pidtyagnulis dodatkovi vijskovi chastini z oboh bokiv chechenski dobrovolci ta rosijski chastini morskoyi pihoti 7 sichnya na pravoslavne Rizdvo rozpochinayetsya masovanij shturm yakij oboronyav garnizon u blizko 350 chechenskih voyakiv ta dopomizhnij pidrozdil chechenskoyi miliciyi chiselnistyu blizko 150 osib Protyagom trivalogo chasu usi rosijski ataki buli bezuspishnimi 9 sichnya rosiyani pishli na vijskovu hitrist ogolosivshi pro pripinennya vognyu a vzhe 10 sichnya rozpochavshi vazhki bombarduvannya ta obstrili Prezidentskogo palacu Rozgornulis vazhki boyi navkolo palacu 18 sichnya pislya potuzhnih aviacijnih raketnih ta artilerijskih obstriliv palacu chechenski voyaki na choli z Mashadovim yaki vidchuvali nestachu boyepripasiv prodovolstva ta pitnoyi vodi do opivnochi zalishili Palac i vidstupili na pivden Groznogo Pislya 18 dniv oboroni Prezidentskogo palacu vid nogo lishilis lishe ruyini Nadali Aslan Mashadov virishiv vikoristovuvati richku Sunzha yak prirodnij oboronnij rubizh Pidirvavshi mosti cherez richku chechenci trivalij chas dovoli efektivno vikoristovuvali cej oboronnij kompleks Odnak vtrativshi bagatoh soldativ na pivnochi Groznogo rosiyani zoseredilis na vedenni artilerijskogo vognyu po pivdnyu chechenskoyi stolici vikoristovuyuchi ponad 30 000 snaryadiv na den 25 sichnya Dzhohar Dudayev ogolosiv sho bilshe ne bude zvilnyati rosijskih polonenih doti poki ne bude ukladeno ugodu pro pripinennya vognyu zreshtoyu taka ugoda bula ukladena 8 lyutogo pislya chogo bilshist chechenskih vijskovih pidrozdiliv zalishili Groznij vidstupivshi na pivden 13 lyutogo bulo ukladeno she odnu ugodu pro pripinennya vognyu yaka obmezhuvala vikoristannya vazhkoyi zbroyi aviaciyi ta artileriyi hocha rosiyani porushili i cyu ugodu vzhe 21 lyutogo Zagalom opir okremih chechenskih pidrozdiliv u Groznomu trivav do 6 bereznya 1995 roku Vnaslidok bojovih dij v Groznomu za ocinkami rosijskih pravozahisnikiv zaginulo blizko 35 000 mirnih zhiteliv z yakih blizko 5 000 ditej Znachna chastina zagiblih ce etnichni rosiyani yaki za ironiyeyu doli na vidminu vid chechenciv yaki mogli perehovuvatis u tih z kim voni pov yazani rodinno pleminnimi zv yazkami ne mali de shovatis pid chas bombarduvan ta obstriliv Za danimi upovnovazhenogo z prav lyudini pri prezidenti Rosiyi Sergiya Kovalova za pershi dva misyaci boyiv zaginulo 10 tisyach rosijskih soldat rosijske komanduvannya viznalo vtrati blizko 2 000 osib Za slovami Aslana Mashadova za cej zhe period zaginulo 12 tisyach rosijskih voyakiv ta 600 chechenskih vijskovosluzhbovciv Bojovi diyi u 1995 roci She ne dosyagshi vijskovih zavdan shodo shturmu Groznogo rosijski vijska perejshli do nastupnogo etapu vijskovoyi operaciyi vstanovlennyu vijskovogo kontrolyu nad vsiyeyu teritoriyeyu Chechni Z ciyeyu metoyu frontova aviaciya provodila masovani bombarduvannya chechenskih naselenih punktiv Shali Bamuta Chechen Aula Mehli Yurta i poshirila svoyi bombarduvannya na sela Ingushetiyi Pislya padinnya Groznogo rosijska armiya prodovzhila svij nastup na vsih napryamkah 10 bereznya rozpochalas obloga Bamuta v hodi yakoyi malenkij garnizon chechenskih vijskovih za ocinkoyu rosijskoyi zhurnalistki Yuliyi Latininoyi blizko 100 osib bilshe roku trimavsya v oblozi zavdayuchi znachnih vtrat do 1 000 osib ubitimi rosiyanam Isnuyut takozh inshi dani za yakimi u hodi operaciyi chechenski zagoni vtratili ponad pivtisyachi osib Chiselnist ugrupovannya rosijskih vijsk u Chechni ta poblizu yiyi kordoniv skladala za stanom na seredinu bereznya blizko 200 000 cholovik Ugrupovannya vijsk MVS narahovuvali do 18 000 Pislya padinnya Groznogo osnovni sili chechenskoyi armiyi rozdililisya na dva ugrupovannya zahidne sho zajmalo liniyu oboroni yaka prohodila cherez Samashki Bamut Asinovska i shidne yake utrimuvalo liniyu oboroni Argun Gudermes Shali Shidne ugrupovannya vvazhalos osnovnim Rosijski vijska buli sformovani v dva ugrupovannya Pivnich i Pivden Ugrupovannya Pivden protistoyalo zahidnomu ugrupovannyu chechenskih zbrojnih sil Grupa Pivnich pid komanduvannyam I Babicheva protistoyala shidnomu ugrupovannyu chechenskih vijsk Za danimi vijskovoyi rozvidki rosijskih vijsk na seredinu bereznya chechenska armiya mala 30 tankiv i 15 RSZV Na comu etapi oboroni Chechni planuvalos organizuvati oboronu Arguna Gudermesa Shali j Achhoj Martanovskogo rajonu Vidpovidno do informaciyi chechenskoyi storoni u Gudermes rosijska vijska buli propusheni z taktichnih mirkuvan pislya chogo pochalisya bezperervni ataki sprobi rozchlenovuvannya j otochennya okremih pidrozdiliv rosijskih vijsk Za danimi z chechenskih dzherel tilki za 1 2 kvitnya pid Gudermesom i v samomu misti rosiyani vtratili 43 bronemashini V cej chas bulo skoyeno odin z najzhahlivishih vijskovih zlochiniv chechenskoyi vijni Samashsku rizaninu koli pislya zahoplennya sela Samashki rosijski vijskovi vchinili masove vbivstvo mirnogo chechenskogo naselennya za riznimi danimi bulo vbito do 300 civilnih chechenciv 30 travnya postavila pered Dzhoharom Dudayevim vimogu uhvaliti rishennya pro perenesennya bojovih dij na teritoriyu Rosiyi Natomist stavka chechenskogo komanduvannya bula evakujovana z otochenogo Shali pid chas shturmu yakogo rosiyanami zastosovuvalis kasetni bombi do mista Arguna a zvidti do Vyedyeno Zgodom shtab kvartira chechenskogo kerivnictva nadovgo perenositsya do selisha Dargo Odnak mayuchi uspih na okremih lokalnih dilyankah chechenskim vijskam ne vdalosya perelomiti situaciyu v cilomu Pislya padinnya Arguna Gudermesa i Shali praktichno vsya Chechnya bula rozdilena na okremi zoni a liniya frontu yavlyala soboyu sukupnist ne dotichnih odna z odnoyu dug sho ohoplyuvali naseleni punkti Koli cya duga perehodila v kilce naselenij punkt porozhniv Bijci Chechenskoyi armiyi vihodili z otochennya i rozoseredzhuvalisya v najblizhchih okolicyah Pislya vhodu rosijskih vijsk u naseleni punkti kartina zminyuvalasya na protilezhnu Chechenci vidsikali chastini rosijskih vijsk odnu vid odnoyi u miru mozhlivosti otochuvali i veli vogon na vrazhennya Artileriya rosijskih vijsk u takih vipadkah viyavlyalasya marnoyu Navkolo ukriplenih punktiv oboma storonami vstanovlyuvalas velika kilkist min Takim chinom u Chechni mala misce shirokomasshtabna minna vijna V cej period diyi chechenskih zbrojnih formuvan strimuvalis vimogami mirnogo naselennya pokinuti naseleni punkti z tim shob voni ne piddavalis sistematichnim bombarduvannyam z boku rosijskih vijsk Rahuyuchis z vimogami naselennya chechenski zbrojni sili ne mogli vikoristovuvati naseleni punkti dlya pobudovi ukriplenoyi pozicijnoyi oboroni Vidtak voni vtratili svoyu golovnu perevagu mozhlivist vesti z silami rosijskih vijsk blizhnij bij de voni buli znachno doskonalishimi za rosiyan Z inshogo boku takij nedolik chechenciv davav rosiyanam zmogu vikoristovuvati svoyi perevagi u vazhkih ozbroyennyah i absolyutne dominuvannya v povitri V cej chas znachno posilyuyetsya disciplina chechenskih vijskovosluzhbovciv a povedinka kozhnogo chechencya i jogo pokarannya u vipadku provinnosti viznachayutsya za zakonami shariatu Nezvazhayuchi na pevni uspihi rosiyan u rivninnij Chechni v gorah de boyi vedutsya z nadzvichajnoyu zapeklistyu yim ne vdayetsya uspishno rozvivati podiyi na svoyu korist Pid tiskom Derzhavnoyi Dumi ta gromadskosti rosijske kerivnictvo na choli z Borisom Yelcinim zmushene bulo rozglyadati mozhlivist vedennya peregovoriv Nablizhalos 50 richchya peremogi nad gitlerivskoyu Nimechchinoyu u Drugij svitovij vijni Prodovzhennya bojovih dij v Chechni moglo serjozno zashkoditi prestizhu Rosiyi na mizhnarodnij areni i zavaditi lideram providnih krayin pributi na svyata v Moskvu U zv yazku z cim B Yelcin pidpisav Ukaz shodo normalizaciyi obstanovki v ChR za yakim ogolosiv moratorij na bojovi diyi v Chechni z 28 kvitnya po 11 travnya 1995 roku Popri te sho pid chas pidpisannya Ukazu vidbulis peregovori mizh generalami G Troshevim ta A Mashadovim z bloku voyennih pitan rosijski vijska prodovzhuvali obstril naselenih punktiv Shilnist chechenskogo vijskovogo komanduvannya do peregovoriv bula zumovlena bombarduvannyam mirnih selish i metodichnim rujnuvannyam naselenih punktiv Chechni Na peregovorah chechenska storona namagalas dosyagti domovlenostej z vikonannya norm gumanitarnogo prava za principom obstrilyujte i bombardujte bojovi poziciyi liniyu frontu bazi vijskovih formuvan ale ne chechenski mista i sela Pislya zakinchennya moratoriyu 12 travnya 1995 roku rosiyani rozpochali shirokomasshtabnij nastup na peredgirski sela Bamut Orehove na zahodi Chechni a takozh na Serzhen Yurt i Chiri Yurt na pivdni z metoyu vijti u Vedenskij i Shatojskij girski rajoni Aviaciya vidnovila bombo shturmovi udari po girskih selah sho znovu prizvelo do velikih zhertv sered civilnogo naselennya Ale nezvazhayuchi na metodichni bombarduvannya cih rajoniv rosijski vijska zitknulis z dosit silnim oporom chechenskih formuvan Nastup rosijskih vijsk pripinivsya zav yazalis zapekli i dovgotrivali pozicijni boyi Pid kinec drugogo periodu kompaniyi konflikt znovu perejshov v stadiyu eskalaciyi zbrojnoyi borotbi Z drugoyi polovini travnya po pershu polovinu chervnya rosijski vijska postijno atakuvali poziciyi chechenskih zbrojnih zagoniv v girskih ta peredgirskih rajonah 28 travnya rosijski vijska prodovzhili nastup na poziciyi zbrojnih sil v Shatojskij ushelini v rajoni Bachi Yurt Agishti Orehove Bamut Nezvazhayuchi na zapekli boyi ta vidchajdushni zusillya za tri dni nastupu rosiyanam vdalosya prosunutis v gori tilki na 15 km 31 travnya voni kinuli v nastup novi rezervi dlya togo shob prorvati pozicijnu oboronu chechenciv v rajoni Agishti Ulus Kert Serzhen Yurt 3 chervnya rosijskim vijskami z boyami buv zajnyatij rajonnij centr Vedeno ale na inshih napryamkah yim tak i ne vdalos prosunutis v glibinu oboroni chechenskoyi storoni 4 chervnya poziciyi chechenskih zbrojnih sil buli piddani masovim raketno bombovim udaram rosijskoyi aviaciyi v Argunskij ushelini 5 chervnya znovu rozgornulis zapekli boyi v peredmistyah rajonnih centriv Shatoj Kozhaj Yurt selisha Bamut Zbrojna borotba vdruge dosyagla kulminacijnoyi stadiyi 7 9 chervnya rosijskim vijskam vdalos zakripitis za 17 20 kilometriv vid golovnih baz chechenskogo oporu Shatoj i Kozhaj Yurt 10 chervnya pislya peregrupuvannya sil nastup rosijskih vijsk znovu vidnovivsya V til pozicij chechenskoyi armiyi buv vikinutij povitryanij desant Zapekli boyi rozgornulis z novoyu siloyu 12 chervnya girski naseleni punkti z mirnimi zhitelyami znovu buli piddani masovanim bombarduvannyam z povitrya U vidpovid odin z polovih komandiriv Ruslan Gelayev zayaviv sho yaksho rosijska aviaciya ne pripinit bombarduvannya girskih sil to vin bude rozstrilyuvati rosijskih polonenih Same v cej chas rozpochala svoyu robotu v Chechni misiya takoyi mizhnarodnoyi organizaciyi yak OBSYe Z samogo pochatku grupa OBSYe postavila za metu spriyati mirnomu vregulyuvannyu konfliktu Ale z boku Rosiyi dominuyuchoyu zalishilas tendenciya do eskalaciyi bojovih dij i rozv yazannya konfliktu shlyahom dosyagnennya povnoyi peremogi nad chechenskimi zbrojnimi silami i kapitulyaciyi chechenskoyi storoni Tendenciyu voyennogo rozv yazannya konfliktu podilyali v cej period ne tilki vijskovi ale i politiki Zokrema prem yer RF Viktor Chernomirdin z cogo privodu v Radi Federacij zayaviv Ne potribno rozglyadati chechenske pitannya ce pitannya vijskovih i ne potribno posilati tudi niyaku komisiyu Chechenskij opolchenec z avtomatom chechenskogo virobnictva Borz V seredini chervnya vnaslidok ataki Shamilya Basayeva na Budonivsk ukladayetsya chergova ugoda pro pripinennya vognyu ta pochinayutsya peregovori mizh rosijskim ta chechenskim kerivnictvom 19 chervnya 1995 roku pid egidoyu OBSYe rozpochavsya pershij raund peregovoriv mizh rosijskoyu ta chechenskoyu storonami pid chas yakih bula dosyagnuta domovlenist pro prodovzhennya moratoriyu na bojovi diyi na neviznachenij termin Z 27 po 30 chervnya pid egidoyu OBSYe vidbuvsya drugij raund peregovoriv mizh rosijskoyu i chechenskimi delegaciyami de bula dosyagnuta principova domovlenist pro obmin usima polonenimi rozzbroyennya zbrojnih sil ChRI vivedennya rosijskih vijsk i provedennya vilnih viboriv Bula viznachena data viboriv v Chechni 5 listopada 1995 roku V rozvitok zaznachenih domovlenostej rosijska storona zaproponuvala D Dudayevu nulovij variant zgidno z yakim jogo uryad i kerivnictvo razom z marionetkovim kerivnictvom Moskvi v Chechni malo piti u vidstavku do viboriv a yak timchasovij organ upravlinnya sformuvati koalicijnij uryad Rozvitok mirnogo procesu vregulyuvannya konfliktu vidbivsya na protistoyanni zakonodavchoyi i vikonavchoyi gilok vishoyi federalnoyi vladi v Rosiyi Vin znachno posiliv poziciyi Derzhdumi yaka ves chas shilyalas do mirnogo politichnogo shlyahu virishennya chechenskoyi problemi Velikoyu peremogoyu rosijskogo parlamentu v politichnij borotbi z B Yelcinim stalo rishennya Konstitucijnogo sudu RF sho do konstitucijnosti ukaziv prezidenta RF pro nevidpovidnist Postanovi uryadu RF vid 9 grudnya 1994 roku Pro zabezpechennya derzhavnoyi bezpeki teritorialnoyi cilisnosti RF zakonnosti prav i svobod gromadyan rozzbroyennya nezakonnih zbrojnih formuvan na teritoriyi Chechni i prileglih rajonah Pivnichnogo Kavkazu Konstituciyi RF Ce rishennya ne tilki vdarilo po imidzhu vikonavchoyi prezidentskoyi gilki vladi v Rosiyi ale j pidirvalo legitimnist vedennya bojovih dij rosijskimi vijskami v Chechni Natomist razom z peredviborchoyu kompaniyeyu posililos protistoyannya mizh rosijskimi vijskami i chechenskoyu storonoyu za kontrol nad naselenimi punktami Vinikla situaciya koli kozhna iz storin rozmishuvalas na odnij i tij zhe teritoriyi i zayavlyala pro svij kontrol nad neyu Chechenska storona v rezultati takoyi logiki rozvitku konfliktu viyavilas v vigidnishomu polozhenni Mozhlivist chechenskih bijciv povernutis v svoyi sela i sformuvati tam zagoni samooboroni dozvolila yim pri pidtrimci miscevogo naselennya vstanoviti svij kontrol nad bilshoyu chastinoyu naselenih punktiv Chechni V cej chas obidvi storoni zajmayutsya peregrupuvannyam sil V chechenskij armiyi vidbuvayetsya rotaciya i zaluchennya do pidrozdiliv opolchennya novih bijciv Zagalna chiselnist chechenskih vijskovosluzhbovciv za oficijnimi danimi chechenskogo komanduvannya dosyagla todi 10 tisyach sered yakih bulo nemalo ditej ta zhinok U cej period aktivni bojovi diyi majzhe ne vidbuvayutsya natomist chechenskimi zbrojnimi silami vedetsya perevazhno partizanska borotba u vedenni yakoyi voni dosyagayut vershin voyennoyi majsternosti dzherelo Odnak 6 zhovtnya bulo skoyeno zamah na komanduvacha rosijskimi vijskami v Chechni vnaslidok chogo toj protyagom bagatoh rokiv perebuvav u komi U zamahu pidozryuvali dzherelo radikalno nalashtovanih rosijskih vijskovih chi predstavnikiv rosijskih specsluzhb yaki pragnuli ne dopustiti ukladannya miru mizh Rosiyeyu ta Chechenskoyu respublikoyu ta vivedennya rosijskih vijsk Pislya zamahu mirni peregovori pripinyayutsya i voyenni diyi ponovlyuyutsya z novoyu siloyu Rosijska aviaciya vidnovila bombarduvannya Chechni zokrema bombarduvannya chechenskoyi stavki u selah Dargo ta Z 14 po 17 grudnya v Chechni projshli vibori yaki suprovodzhuvalis masovimi porushennyami i falsifikaciyeyu oskilki voni provodilis pid bezposerednim silovim tiskom tih zbrojnih pidrozdiliv kotri kontrolyuvali konkretni naseleni punkti 18 grudnya Centralna viborcha komisiya ChR ogolosila sho vibori vidbulis oskilki v viborah za yiyi povidomlennyam uzyali uchast ponad 60 naselennya i za rezultatami viboriv glavoyu Chechenskoyi Respubliki obrano Doku Zavgayeva Za povidomlennyam oponentiv iz 300 naselenih punktiv Chechni 200 zayavili pro te sho na yih teritoriyi vibori ne provodilis 14 grudnya 1995 roku vijskovi chastini chechenskoyi armiyi zajnyali ryad velikih naselenih punktiv Chechenskoyi respubliki Zokrema buli zajnyati Shatoj Novogroznensk Achhoj Martan Urus Martan ta Gudermes Lishe Urus Martan bulo vzyato bez boyu V reshti naselenih punktiv vidbulisya zbrojni zitknennya a u Gudermesi voni pererosli u vazhki boyi yaki v hodi zavershilis lishe 25 grudnya koli rosiyanam vdalosya vitisniti chechensku armiyu z mista Bojovi diyi u 1996 roci Komanduvach rosijskimi ob yednanimi silami v Chechni general lejtenant V Tihomirov zayaviv sho peregovori pid egidoyu OBSYe buli rokovoyu pomilkoyu i sho v nastupnomu rosijskimi vijskami planuyetsya vidnovlennya povnogo kontrolyu rosijskih vijsk nad perevazhnoyu bilshistyu naselenih punktiv i teritoriyi Chechni ta ostatochne znishennya chechenskih zbrojnih formuvan Ale v umovah koli zbrojni pidrozdili ChRI rozchinilis sered mirnogo naselennya rosijski vijska vtratili svoyi perevagi u vazhkih ozbroyennyah i buli zmusheni rozporoshiti svoyi sili na bezlich nechislennih malenkih blokpostiv V takij situaciyi u vedenni vijni voni vdalisya do taktiki spalenoyi zemli Taka taktika peredbachala z odnogo boku peretvorennya v ruyini mirnih naselenih punktiv i selish Chechni z inshogo zhorstki zachistki togo naselennya v cih naselenih punktah yake she zalishilos zhivim pislya masovanih bombarduvan i obstriliv Pri provedenni takih operacij rosijski zbrojni sili vdavalisya do zahoplennya zaruchnikiv z chisla mirnih chechenskih zhiteliv Tak 14 bereznya 1996 roku rosijski vijska blokuvali selishe Samashki de znahodivsya zbrojnij zagin ChRI pid komanduvannyam H Hachukayeva Pid chas peregovoriv bula dosyagnuta domovlenist pro mirne virishennya situaciyi Ale vranci 15 bereznya rosiyani rozpochali shturm sela z vikoristannyam bronetehniki artileriyi bojovih vertolotiv i frontovoyi aviaciyi pri comu vikoristovuvalis vakuumni bombi Rosijski vijska nastupali pid prikrittyam zhivogo shita z meshkanciv sela Podibnij teror proti mirnogo naselennya Chechni dodavav pidtrimki zbrojnim formuvannyam ChRI U lyutomu rosijskimi vijskami bulo vidkrito vogon po mirnij demonstraciyi na pidtrimku chechenskoyi nezalezhnosti v Groznomu A 15 lyutogo bulo pidirvano reshtki Prezidentskogo palacu v Groznomu simvolu vizvolnoyi borotbi chechenciv U 1996 roci bojovi diyi vidbuvalis takozh u susidnih z Chechneyu respublikah Ingushetiyi ta Dagestani Zokrema pislya rejdu Salmana Raduyeva na Kizlyar z metoyu znishennya vijskovogo aerodromu mizh chechenskimi vijskovimi ta rosijskoyu armiyeyu rozgorilis zhorstoki boyi u dagestanskomu seli Pervomajskomu sho viklikalo splesk nevdovolennya rosijskimi diyami v dagestanskij respublici naselennya yakoyi i bez togo spivchuvalo chechenskij vizvolnij borotbi Pislya cogo golovnij muftij Chechni Ahmad Kadirov ogolosiv Dzhihad svyashennu vijnu na zahist musulmanskoyi viri sho vidkrilo shlyah do chechenskih zbrojnih sil velikij kilkosti musulmanskih dobrovolciv z usogo svitu Pislya Dagestanu nastala cherga j Ingushetiyi 22 lyutogo rosijski vijska namagalis obijti z tilu Bamut v hodi jogo oblogi cherez Assinovsku ushelinu v Ingushetiyi Odnak rosiyani buli zupineni chechenskoyu armiyeyu bilya sela Galashki de rozgornulis zapekli boyi vnaslidok yakih rosiyani buli rozbiti i vidstupili V Ingushetiyi rosijski soldati skoyili bezlich vbivstv civilnogo ingushskogo naselennya ta navit vbili ingushskogo ministra ohoroni zdorov ya Nimi takozh buli skoyeni chislenni zgvaltuvannya ta inshi zlochini Cherez aktivni protesti prezidenta Ingushetiyi Ruslana Ausheva rosijske kerivnictvo rozpochalo vivid vijsk z Assinovskoyi ushelini Natomist naslidkom vijni stalo te sho uryadi sub yektiv rosijskoyi federaciyi odin za odnim prijmali rishennya pro obmezhennya uchasti svoyih zhiteliv u zbrojnih konfliktah na teritoriyi RF i vzagali za mezhami svoyih sub yektiv federaciyi Protyagom vsogo roku trivali aktivni bojovi diyi na teritoriyi Chechni yaki osoblivo zapeklimi buli v pivdennih girskih rajonah Chechni ta na Zahodi krayini v rajoni Bamuta yakij rosijska armiya ne mogla vzyati bilshe roku V hodi oblogi Bamuta vidbulos bezlich vijskovih operacij inicijovanih yak rosijskoyu tak i chechenskoyu storonoyu Osoblivo zhorstoki boyi velis v hodi bitvi za Gojske yake zajnyali chechenski pidrozdili pid komanduvannyam Ahmeda Zakayeva Rosiyanam vdalosya ovoloditi Gojskim lishe pislya jogo masovanih shestidennih bombuvan ta artobstriliv 6 bereznya chechenskoyu armiyeyu pidrozdilom chiselnistyu blizko 1500 voyakiv pid komanduvannyam Aslana Mashadova bulo zajnyato bilshu chastinu Groznogo v yakomu chechenski vijskovi zahopili skladi zi zbroyeyu ta boyepripasami U boyah v selah Samashki ta Starij Achhoj rosijski vijskovi potrapili v zasidku zaznavshi velikih vtrat 16 kvitnya v hodi rosijskoyi nastupalnoyi operaciyi poblizu Shatoya rosijska kolona 245 motostrileckogo polku zaginulo bilshe 200 osib dzherelo Poblizu Vyedyeno potrapivshi v podibnu zasidku zaznav znachnih vtrat inshij rosijskij pidrozdil 17 kvitnya chechenskij pidrozdil chiselnistyu 350 soldativ pid komanduvannyam Aslana Mashadova zajnyav Shali i progolosiv jogo novoyu stoliceyu Chechni Pislya trivaloyi blokadi sho trivala do 6 travnya chechenci zalishili misto Vijskovi porazki ta dedali bilshi vtrati rosijskoyi armiyi viklikali vse bilshe nevdovolennya rosijskogo suspilstva I prezident Yelcin ne mig ne dosluhatisya do pobazhan gromadskosti naperedodni prezidentskih viboriv Navit vbivstvo prezidenta Ichekeriyi Dzhohara Dudayeva 22 kvitnya 1996 roku ne poslabilo boyezdatnist chechenskoyi armiyi A vzyattya Bamuta 24 travnya yakij protyagom roku oboronyalo blizko 100 chechenskih voyakiv ne moglo perevazhiti velikoyi kilkosti vijskovih nevdach Tozh Boris Yelcin zmushenij buv uchergove rozpochati mirni peregovori z uryadom Chechenskoyi derzhavi Chechensku storonu na peregovorah predstavlyav vikonuvach obov yazkiv prezidenta Chechenskoyi Respubliki Ichekeriyi vikonuvav Zelimhan Yandarbiyev za konstituciyeyu yak viceprezident 28 travnya bulo ukladeno ugodu pro pripinennya vognyu z 1 chervnya Na drugij den peregovori mali buti prodovzheni Ale pidkoryayuchis zakonam peredviborchoyi politichnoyi reklami Yelcin zalishivshi bez vidoma chechensku delegaciyu v Moskvi viletiv u Chechnyu v selishe Pravoberezhne a potim v aeroport Pivnichnij de z nagodi ukladannya rosijsko chechenskoyi ugodi nezvazhayuchi na faktichnu rosijsku vijskovu porazku privitav rosijskih vijskovosluzhbovciv z peremogoyu v chechenskij vijni Potim znovu povernuvsya v Moskvu Politichne shou vidbulos sho bezumovno dodalo prihilnikiv shodo pereobrannya Yelcina na povtornij prezidentskij termin Odnak do seredina lita stalo zrozumilim sho porozuminnya znajdeno ne bude i novih vijskovih dij ne uniknuti V toj chas koli osnovni sili rosijskoyi armiyi perebuvali na pivdni Ichkeriyi chechenske komanduvannya gotuvalos do operaciyi po zvilnennyu vid rosiyan Groznogo ta inshih velikih mist Chechenskoyi respubliki u centri krayini Rozgrom rosijskih vijsk v hodi operaciyi Dzhihad 6 serpnya 1996 roku nevelikij pidrozdil chechenskoyi armiyi chiselnistyu blizko 1 000 soldativ uvijshov do Groznogo Na cej chas v stolici Chechni znahodilos ugrupovannya rosijskih vijsk sho narahovuvalo do 20 tisyach bijciv blizko 200 odinic bronetehniki ta bagato inshogo vazhkogo ozbroyennya dzherelo Odnak nezvazhayuchi na chiselnu perevagu rosiyan chechencyam vdalosya protyagom kilkoh godin zahopiti majzhe ves Groznij ta vsi jogo klyuchovi ob yekti blokuvavshi ta otochivshi pri comu rosijski vijska Chiselnist samih chechenskih vijskovih z yednan povoli zrostala za rahunok pidhodu dodatkovih chastin do Groznogo ta za rahunok perehodu na yihnij bik chastin zavgayevskoyi miliciyi V toj samij chas chechenskoyu armiyeyu buli zajnyati inshi najbilshi chechenski mista Argun Gudermes a zgodom i Shali Pri comu v Arguni rosijski vijskovi zumili vtrimati lishe budivlyu vijskovoyi komendaturi a Gudermes buv vzagali zdanij nimi bez boyu V Groznomu kilka grup otochenih rosijskih vijskovih vdalisya do teroristichnih dij i zahopili v zaruchniki 500 mirnih zhiteliv Chechni v groznenskij likarni Natomist vijskove komanduvannya rosiyan ne pospishalo nadavati dopomogu svoyim otochenim chastinam v Groznomu spodivayuchis na te sho chechenski vijska zdijsnili korotkoterminovij rejd i nezabarom pidut z mista Lishe 7 serpnya vidbulas sproba prorivu v Groznij rosijskoyi bronekoloni yaka odnak zaznavshi velikih vtrat v kilkasot osib zmushena bula vidstupiti Zagalom v cej period v Groznomu zaginulo blizko 1 000 rosijskih soldativ tisyachi zdalisya v polon chechencyam abo buli rozzbroyeni nimi dzherelo Lishe 11 serpnya odnij z rosijskih vijskovih kolon vdalosya probitis do otochenih ta zdijsniti viviz poranenih 14 serpnya vse misto faktichno kontrolyuvalos chechenskoyu armiyeyu Odnak nezvazhayuchi na prisutnist u misti do 200 tisyach mirnih zhiteliv ta prisutnist pevnoyi kilkosti rosijskih vijskovosluzhbovciv 19 serpnya rosijskij general zayaviv sho yaksho chechenski vijska ne zalishat Groznij protyagom 48 godin to misto bude zrivnyane z zemleyu za dopomogoyu strategichnih bombarduvalnikiv yaki do cogo ne vikoristovuvalis u Chechni ta balistichnih raket Cya zayava viklikala paniku v Groznomu sered miscevih meshkanciv yaki pospishili zalishiti misto Odnak predstavnik prezidenta Rosiyi v Chechenskij respublici Oleksandr Lebed sho osobisto pribuv do Chechni zumiv zupiniti krovoprolittya ta rozpochati mirnij peregovornij proces 22 serpnya Lebed nazvav ultimatum Pulikovskogo poganim zhartom Zreshtoyu pislya vosmigodinnih peregovoriv Lebedya ta Mashadova 31 serpnya 1996 roku u Hasav yurti bulo ukladeno mirnu ugodu za yakoyu rosijski vijska povnistyu povinni buli buti vivedeni z Chechenskoyi Respubliki Ichkeriyi do 31 grudnya 1996 roku a polozhennya pro mizhderzhavni stosunki mizh Chechenskoyu respublikoyu ta Rosijskoyu Federaciyeyu vidkladalis do 2001 roku Otzhe rosijskoyu storonoyu faktichno viznavalas nezalezhnist Chechni a yuridichne oformlennya viznannya yiyi nezalezhnosti vidkladalosya do 2001 roku Pislya cogo nastav period zakriplennya miru protyagom yakogo do 31 grudnya 1996 roku bulo zaversheno vivedennya vsih rosijskih vijsk z teritoriyi Chechni 27 sichnya 1997 roku v Chechni vidbulis prezidentski i parlamentski vibori Prezidentom Chechenskoyi Respubliki Ichkeriyi stav Aslan Mashadov 12 travnya 1997 roku v Moskvi Boris Yelcin i Aslan Mashadov pidpisali Dogovir pro mir i principi vzayemovidnosin mizh Rosijskoyu Federaciyeyu i Chechenskoyu Respublikoyu Ichkeriya de ostannya viznavalas yak sub yekt mizhnarodnogo prava tobto yak nezalezhna derzhava Mirnij dogovir ostatochno zakripiv voyenni i politichni rezultati chechenskogo konfliktu 1994 1996 rokiv v yakomu Rosiya otrimala nishivnu voyennu porazku Vtrati Zgidno z oficijnimi rosijskimi danimi rosijska armiya vtratila ubitimi ta zniklimi blizko 5 500 voyakiv Odnak na dumku bilshosti doslidnikiv ci dani ye zanizhenimi u bagato raziv Najimovirnishoyu ye cifra u 20 000 50 000 ubitih rosijskih soldativ yaku i nazivayut bilshist nezalezhnih doslidnikiv Isnuyut dani sho rosijske kerivnictvo ne vnosilo u spiski vtrat vijskovosluzhbovciv kontraktnikiv yakih chasto nabirali z bezrobitnih ta bezpritulnih Varto takozh vidznachiti sho 83 vijskovosluzhbovciv yaki voyuvali u Chechni pohodili z silskoyi miscevosti Zagiblih z yih chisla tak samo yak i vihovanciv dityachih budinkiv jmovirno ne vnosili do oficijnih spiskiv vtrat oskilki imovirnist togo sho dani pro nih yak pro zniklih bezvisti v Chechni dijdut do shirokoyi gromadskosti ta zasobiv masovoyi informaciyi dorivnyuvala nulyu Cilkom imovirno sho same takim chinom svogo chasu buli zanizheni radyanski vtrati v Afganistani de za deyakimi ocinkami oficijni dani pro vtrati buli zanizheni bilsh nizh u desyat raziv Za danimi rosijskogo komitetu soldatskih materiv lishe soldativ regulyarnih chastin strokovoyi sluzhbi ne rahuyuchi kontraktnikiv ta chastin specialnih sluzhb zaginulo 14 000 voyakiv Za chechenskimi oficijnimi danimi vtrati rosijskoyi armiyi sklali do 80 000 ubitimi Vtrati chechenskoyi armiyi za oficijnimi chechenskimi danimi sklali blizko troh tisyach vijskovosluzhbovciv zokrema trivalij chas oficijnoyu bula cifra u 3800 zagiblih chechenskih vijskovosluzhbovciv odnak u 2000 roci Aslan Mashadov zayaviv pro 2870 zagiblih Odnak varto zaznachiti sho ci cifri mozhut vrahovuvati ne vsi bojovi vtrati oskilki deyaki pidrozdili opolchennya formuvalis na miscyah z miscevogo naselennya chasto v hodi bojovih dij i tochnih danih pro nih oficijni predstavniki Chechenskoyi Respubliki Ichekeriyi ne mali Nezalezhni doslidzhennya podayut vtrati chechenskoyi armiyi vid 2500 do 4000 ubitih soldativ Vtrati sered mirnogo naselennya Chechni sklali za riznimi ocinkami do 120 tisyach ubitimi Oleksandr Lebed yakij ukladav Hasav yurtskij mir z rosijskogo boku svogo chasu zayaviv pro 80 100 tisyach ubitih mirnih meshkanciv Chechni ta 240 tisyach poranenih Rosijski vijskovi zlochini Bud yaka vijna z pozicij gumanizmu ye zlochinom Mizhnarodni pravozahisni organizaciyi zvinuvachuyut bezposeredno rosijsku storonu shodo neadekvatnogo zastosuvannya sili do pid chas ta pislya Pershoyi Chechenskoyi vijni vnaslidok chogo ginuli perevazhno mirni meshkanci pri comu podibni naslidki usvidomlyuvalis rosijskim vijskovim kerivnictvom a otzhe yihni diyi buli navmisnimi i spryamovuvalis na vinishennya same mirnogo naselennya dzherelo Pid chas bojovih dij vidbuvalis pryami pogromi i rizanina chechenskogo civilnogo naselennya zokrema pid chas Samashskoyi rizanini u 1995 roci Rosijski voyaki neridko vdavalis do zahoplennya zaruchnikiv z chisla mirnih chechenciv zokrema v Samashkah u berezni 1996 roku ta u Groznomu u serpni 1996 roku Pislya zavershennya bojovih dij pravozahisnikami bulo znajdeno bezlich masovih pohovan chechenciv sered yakih bulo nemalo lyudej zi slidami katuvan ta znushan U filtracijnih taborah stvorenih rosiyanami trimalis perevazhno mirni chechenci sho zaznavali tam nelyudskogo povodzhennya yakih tam katuvali i vbivali Rosijski vijskovi neridko vikradali chechenskih zhiteliv i zgodom vimagali vikup u yihnih rodichiv Oboma storonami konfliktu praktikuvalis katuvannya ta strati vijskovopolonenih Zgidno z zayavami Sergiya Govoruhina opublikovanimi v rosijskij gazeti Gazeta rosijskimi vijskovimi sho diyali v Chechni bulo vbito blizko 35 000 civilnih osib z chisla etnichnih rosiyan bilshist z yakih pid chas obstrilu Groznogo Uchast ukrayinskih dobrovolciv Dzhohar Dudayev priznachiv predstavnikom Ichkeriyi v Ukrayini Ruslana Badoyeva Na preskonferenciyi v shtabi UNSO vin zayaviv yaksho bude vzyata Chechnya Ukrayina vtratit Krim Groznij vidvidali tri delegaciyi UNA UNSO v rezultati bulo uhvaleno rishennya pro uchast u vijni Formuvannya zagonu UNSO Viking rozpochav Oleksandr Muzichko Bilij Ukrayinskij zagin brav uchast u boyah za Groznij ta v Oblozi Bamuta Zagalom kilkist dobrovolciv ocinyuyetsya 30 35 osib z oriyentovno 5 7 zagiblimi Hronologiya osnovnih podij 12 grudnya 22 grudnya 1994 v hodi yakoyi rosiyani buli zupineni na pidstupah do Groznogo i zmusheni buli perejti do oboroni vtrativshi v bitvi ubitimi sotni svoyih soldativ 28 grudnya 1994 31 grudnya 1994 6 bereznya 1995 Bitva za Groznij 15 lyutogo 23 lyutogo 1995 10 bereznya 1995 24 travnya 1996 Obloga Bamuta 7 kvitnya 8 kvitnya 1995 Rizanina v Samashkah vbivstvo rosijskimi vijskovimi do 300 mirnih chechenskih zhiteliv u seli Samashki Shodo vtrat yak sered mirnogo naselennya ta vlasne samih podij isnuyut rizni dani 14 chervnya 19 chervnya 1995 Shamilya Basayeva zahoplennya likarni ta zaruchnikiv z chisla mirnih zhiteliv 14 grudnya 26 grudnya 1995 sho rozgorilas vnaslidok zajnyattya chechenskoyu armiyeyu Gudermesa a takozh Shatoya Novogroznenska Achhoj Martana ta Urus Martana 9 sichnya 18 sichnya 1996 Salmana Raduyeva zahoplennya vijskovogo letovisha ta likarni iz mirnimi zhitelyami yak zaruchnikami ta zhivim shitom 22 lyutogo 23 lyutogo 1996 v Ingushetiyi vnaslidok yakogo rosijski vijska bula rozbiti i zmusheni vidstupiti ne zmigshi prorvatis do Bamuta 6 bereznya 8 bereznya 1996 zajnyattya Groznogo chechenskimi vijskami 14 bereznya 15 bereznya 1996 sproba zahoplennya sela Samashki rosijskimi vijskami v hodi yakoyi rosiyani vdalis do teroristichnih dij zahopivshi u zaruchniki miscevih mirnih chechenskih meshkanciv i vikoristovuyuchi yih yak zhivij shit u boyu berezen kviten 1996 16 kvitnya 1996 Bij bilya Yarishmardi zagibel rosijskoyi koloni 245 motostrileckogo polku v hodi nastupalnoyi operaciyi na Shatojskomu napryamku V rezultati boyu rosiyani vtratili vbitimi ponad 200 soldativ 6 serpnya 20 serpnya 1996 zajnyattya chechenskoyu armiyeyu Groznogo ta inshih velikih mist Chechni Gudermesa Arguna Shali sho stalo povnim rozgromom rosijskih vijsk v hodi vijni Otocheni ta rozgromleni rosijski vijskovi u vidchayi vdalisya do teroristichnih dij i zahopili blizko 500 zaruchnikiv z chisla chechenskih mirnih zhiteliv u Groznenskij likarni 31 serpnya 1996 Hasav yurtskij mir 31 grudnya 1996 Zavershennya vivedennya rosijskih vijsk z Chechni Div takozhDruga rosijsko chechenska vijna Dagestanska vijna Voyenni zlochini Rosijskoyi FederaciyiPrimitki Arhiv originalu za 8 lyutogo 2017 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya ros Army Learned Few Lessons From Chechnya Worldpress org 27 kvitnya 2020 u Wayback Machine angl Cifrovaya propaganda Kremlya nedostupne posilannya Arhiv originalu za 10 zhovtnya 2009 Procitovano 19 veresnya 2009 Arhiv originalu za 3 chervnya 2009 Procitovano 19 veresnya 2009 angl Russia s Wars Listing Equipment Losses During The First Chechen War 1994 1996 oryxspioenkop com Procitovano 22 listopada 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 1 dovidka PDF Arhiv originalu PDF za 8 bereznya 2008 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 1 serpnya 2014 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 31 zhovtnya 2010 Procitovano 19 veresnya 2009 PDF Arhiv originalu PDF za 14 serpnya 2008 Procitovano 4 lyutogo 2020 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Federalnyj zakon 5 FZ ot 12 yanvarya 1995 v redakcii ot 27 noyabrya 2002 O veteranah ros First Chechnya War 1994 1996 24 listopada 2006 u Wayback Machine GlobalSecurity org Ahmed Zakaev Vse nachalos s agressii Rossii protiv nezavisimoj Chechenii 14 chervnya 2018 u Wayback Machine ros Zakon o vyhode soyuznoj respubliki iz SSSR Arhiv originalu za 28 grudnya 2009 Procitovano 19 veresnya 2009 Arhiv originalu za 7 serpnya 2009 Procitovano 4 listopada 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www3 interscience wiley com journal 118982453 abstract CRETRY 1 amp SRETRY 0 nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Arhiv originalu za 29 lipnya 2009 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 29 lipnya 2009 Procitovano 19 veresnya 2009 http www reliefweb int rwarchive rwb nsf db900sid OCHA 64D9HE OpenDocument Arhiv originalu za 19 lyutogo 2010 Procitovano 4 listopada 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya DEPORTACIYa Ya ne uspokoyus do teh por poka ne ostanetsya v zhivyh ni odnogo chechenca http whp057 narod ru gorsk r htm nedostupne posilannya z chervnya 2019 Arhiv originalu za 8 bereznya 2016 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www sakharov museum ru chr chrus17 1 htm nedostupne posilannya Arhiv originalu za 27 sichnya 2008 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 27 lyutogo 2008 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya PDF Arhiv originalu PDF za 8 bereznya 2008 Procitovano 13 sichnya 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 13 serpnya 2011 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhivovana kopiya Arhiv originalu za 24 bereznya 2013 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 7 veresnya 2008 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 18 chervnya 2008 Procitovano 24 sichnya 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 12 travnya 2014 Procitovano 29 grudnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 18 kvitnya 2009 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 11 lyutogo 2012 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 27 travnya 2019 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 7 chervnya 2021 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 21 serpnya 2013 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 27 veresnya 2007 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhivovana kopiya Arhiv originalu za 15 lyutogo 2012 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 3 bereznya 2016 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 21 serpnya 2007 Procitovano 21 serpnya 2007 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Rossiya SSSR v vojnah vtoroj poloviny XX veka 27 chervnya 2009 u Wayback Machine ros Dunlop John B 26 sichnya 2005 The Jamestown Foundation Arhiv originalu za 3 bereznya 2008 Mironchuk V 2021 Do liktya likot Tempora s 72 74 http www kavkazcenter com russ history stories hunter shtml nedostupne posilannya Arhiv originalu za 31 lipnya 2011 Procitovano 22 listopada 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 28 listopada 2010 Procitovano 22 listopada 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www kommersant ru doc aspx DocsID 223711 Arhiv originalu za 20 veresnya 2011 Procitovano 22 listopada 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 16 listopada 2009 Procitovano 22 listopada 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 10 bereznya 2011 Procitovano 22 listopada 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 10 travnya 2010 Procitovano 22 listopada 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 29 sichnya 2010 Procitovano 27 listopada 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 29 lipnya 2009 Procitovano 19 veresnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category First Chechen War Persha chechenska vijna angl Arhiv originalu za 24 listopada 2006 Miroslaw Kuleba Imperium na kolanach Wojna w Czeczenii 1994 1996 Oficyna Wydawnicza VOLUMEN 1998 392 s ISBN 83 7233 096 4 Orlov O P Cherkasov A V Rossiya Chechnya Cep oshibok i prestuplenij M Zvenya 1998 29 lipnya 2009 u Wayback Machine Antivoyennij sajt 19 grudnya 2008 u Wayback Machine kavkazcenter com 21 chervnya 2020 u Wayback Machine chechen org 1 zhovtnya 2009 u Wayback Machine chechenpress info 22 sichnya 2009 u Wayback Machine Yak vzyali v polon rosijskij opornij punkt zahopili tank i 40 polonenih http milnavigator com ua 10 bereznya 2018 originalu za 10 bereznya 2018 Procitovano 10 bereznya 2018