Па́года (португальська вимова санскр. भगवत्, бхагават, «священний, славний»; яп. 塔, то; кит. 寶塔, бао-та, «вежа скарбів») — буддистська чи індуїстська споруда культового призначення. У різних країнах до пагод відносять різні типи споруд.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkyTDFOb2FYUmxibTV2YW1sZkxWOXdZV2R2WkdFdWFuQm5Mekl3TUhCNExWTm9hWFJsYm01dmFtbGZMVjl3WVdkdlpHRXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
У Таїланді, М'янмі, Шрі-Ланці, Лаосі, Камбоджі пагодами називають буддистські ступи, які є місцем зберігання священних реліквій або меморіальними комплексами.
У Непалі, північній Індії, Тибеті, Китаї, Кореї, Японії, В'єтнамі та Індонезії, а також країнах Заходу пагодами називають багатоярусні башти, які використовуються як храми або місця молебну.
Вважається, що перші пагоди такого типу з'явилися у Непалі, а згодом були поширені непальськими архітекторами у Східній Азії. Прототипом непальської пагоди є буддистська ступа, яка у країнах буддизму тхеравади досі називається пагодою, попри те, що в інших країнах пагоди та ступи відрізняють одну від одної. У Непалі у формі пагоди будують індуїстські храми.
Пагоди Китаю
Пагода (як тип споруди) — запозичення в китайській архітектурі, що пройшла довгий шлях свого розвитку. Вважають, що пагода виникла з надмогильного пагорба, що утримувала померлого або священну реліквію (пасмо волосся, зуб, кістку тощо). Перша пагода в Китаї була створена в буддійському храмі Білого Коня і не була збережена.
В Китаї пагода увібрала форми та особливості національної китайської архітектури, особливо з ярусної сторожової вежі (каркасно-стовпчата конструкція, дерев'яні держаки доугонг тощо). Перші китайські пагоди були дерев'яні. Розповсюдження кам'яної архітектури торкнулося і створення пагод, але вони вже відтворювали в камені та цеглі традиційні деталі дерев'яної китайської архітектури. Згодом китайський тип пагоди став характерною ознакою національного пейзажу.
Сакральне та магічне значення
Пагода в Китаї мала сакральне та магічне значення. Кожне китайське місто обов'язково мало одну велику пагоду. Її будували в північно-східному кутку міста, за уявленнями тієї доби — дивольського напрямку (стародавні міста Китаю відкриті на південь, який вважали благодійним напрямком). Це пов'язане як з холодними вітрами та буревіями з Сибіру, так і постійними нападами варварів з Півночі. Магічні властивості пагод повинні були захищати місто від злих духів Півночі. До того ж високі пагоди слугували пунктами спостережень за місцевістю.
Пагода Сун'юе
Пагода Сун'юе — найстаріша з китайських пагод, що збереглася до XXI століття. Вона розташована неподалік від одної з п'яти священних гір Китаю і вибудована в 523 році. Вона нагадує індійську спупу, від якої, власне, походить. Це неподалік від галасливо популярного монастиря Шаолінь, де виник чань-буддизм. Настоятелі монастиря Шаолінь поховані позаду храму в місцині, відомої як . Поховання кожного з них відзначене пагодою. Найстаріша серед них налічує 1400 років, наймолодша — створена нещодавно.
Пагода Диких Гусей
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZqTDBSaFgzbGhibDkwWVM1cWNHY3ZNVEl3Y0hndFJHRmZlV0Z1WDNSaExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Велика Пагода Диких Гусей у Сіані створена 652 року. Первісно вона була вибудувана з дерева. Пізніше її перебудували в камені з цеглою. Пагода має спрощену форму чотирикутних ярусів, стіни позбавлені будь-якого декору, окрім малопомітних пілястр, вікон та карнизів. Пагоду вибудували через особисте прохання ченця Сіаджонга (він — персонаж відомої легенди про царя мавп «Подорож на Захід»). Сіаджонг привіз з Індії буддистські рукописи, які повинна була зберігати ця пагода. 704 року кількість її ярусів збільшили на два. Кожен її ярус — прямокутний. На близькій відстані пагода справляє враження приземкуватої споруди, що нагадує типову фортечну вежу. Один бік нижнього ярусу Пагоди Диких Гусей дорівнює двадцять п'ять (25) метрів. Яруси поступову звужуються вгору. Її загальна висота шістдесят метрів. Останній, сьомий ярус прикрашений пірамідальним керамічним дахом, який несе маленьку ступу — логічне завершення вертикальної споруди.
Велику Пагоду Диких Гусей створили на низькому пагорбі на тлі гір, що оточують місто.
Порцелянова пагода
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk1TDFOaGNtbHlZVjlFWVdkdlltRmZhVzVmVVdsNGFXRmZWR1Z0Y0d4bExtcHdaeTh4TWpCd2VDMVRZWEpwY21GZlJHRm5iMkpoWDJsdVgxRnBlR2xoWDFSbGJYQnNaUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Порцелянова пагода в місті Нанкін створена за наказом імператора Чжу Ді на честь його матері. Він відібрав трон у природного, законного спадкоємця і постійно демонстрував ревність до культу предків, важливого для китайців. Порцелянова пагода мала дев'ять ярусів (число імператора) і була поруйнована лише у XX столітті. Вона восьмикутна за планом і сприймалась одним з див середньовічного мистецтва Китаю. Порцелянова пагода справила сильне враження і на європейських хижаків-відвідувачів країни, жадібних до скарбів східної імперії. Саме вона стала прообразом для багатьох європейських споруд в стилі шинуазрі.
Пагоди сунського періоду
Пагоди сунського періоду вже помітно відрізнялись від подібних в попередній період. Їх будують як з дерева, так і з каменю, цегли, бронзи, чавуну. Відмова від традиційного будівельного матеріалу — дерева через пожежонебезпеку. Чотирикутні пагоди залишають в минулому — тепер переважають шестикутні та восьмикутні. Але силует збагачують деталями. Потяг до декоративного багатства зумовив використання надзвичайної кількості дрібних деталей і орнаментів. Типовим зразком подібного типу споруд сунського періоду стала Пагода Пагорб тигра в місті Сучжоу. Вона створена зі світло-сірої цегли, восьмикутна за поземним планом, збудована на горі. Загальна висота Пагоди пагорб тигра — близько п'ятдесяти метрів.
Відомі пагоди. Галерея
-
- Пагода Пунхвансасоктхап, Кьонджу, Південна Корея, 634 рік
-
- Пагода Таботхап, Кьонджу, Південна Корея, 751 рік
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Джерела
- «Всеобщая история искусств», том II, книга друга, М. «Искусство», 1961, с. 338-339
Див. також
Посилання
- Пагода // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
- Encyclopedia Britannica — Pagoda (Architecture) [ 12 жовтня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- БСЭ — Пагода [ 11 серпня 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
- Пагода // Термінологічний словник-довідник з будівництва та архітектури / Р. А. Шмиг, В. М. Боярчук, І. М. Добрянський, В. М. Барабаш ; за заг. ред. Р. А. Шмига. — Львів, 2010. — С. 143. — .
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Пагода |
- Корейські пагоди [ 14 травня 2006 у Wayback Machine.]
- http://www.orientalarchitecture.com/kyongju/bulguksaindex.htm [ 19 квітня 2007 у Wayback Machine.]
- http://www.orientalarchitecture.com/ [ 11 березня 2014 у Wayback Machine.] (Tiger Hill Pagoda (Suzhou)
- Ступа [ 6 квітня 2007 у Wayback Machine.]
Примітки
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pa goda portugalska vimova sanskr भगवत bhagavat svyashennij slavnij yap 塔 to kit 寶塔 bao ta vezha skarbiv buddistska chi induyistska sporuda kultovogo priznachennya U riznih krayinah do pagod vidnosyat rizni tipi sporud Yaponska pagoda hramu Osaka U Tayilandi M yanmi Shri Lanci Laosi Kambodzhi pagodami nazivayut buddistski stupi yaki ye miscem zberigannya svyashennih relikvij abo memorialnimi kompleksami U Nepali pivnichnij Indiyi Tibeti Kitayi Koreyi Yaponiyi V yetnami ta Indoneziyi a takozh krayinah Zahodu pagodami nazivayut bagatoyarusni bashti yaki vikoristovuyutsya yak hrami abo miscya molebnu Vvazhayetsya sho pershi pagodi takogo tipu z yavilisya u Nepali a zgodom buli poshireni nepalskimi arhitektorami u Shidnij Aziyi Prototipom nepalskoyi pagodi ye buddistska stupa yaka u krayinah buddizmu theravadi dosi nazivayetsya pagodoyu popri te sho v inshih krayinah pagodi ta stupi vidriznyayut odnu vid odnoyi U Nepali u formi pagodi buduyut induyistski hrami Pagodi KitayuPagoda yak tip sporudi zapozichennya v kitajskij arhitekturi sho projshla dovgij shlyah svogo rozvitku Vvazhayut sho pagoda vinikla z nadmogilnogo pagorba sho utrimuvala pomerlogo abo svyashennu relikviyu pasmo volossya zub kistku tosho Persha pagoda v Kitayi bula stvorena v buddijskomu hrami Bilogo Konya i ne bula zberezhena V Kitayi pagoda uvibrala formi ta osoblivosti nacionalnoyi kitajskoyi arhitekturi osoblivo z yarusnoyi storozhovoyi vezhi karkasno stovpchata konstrukciya derev yani derzhaki dougong tosho Pershi kitajski pagodi buli derev yani Rozpovsyudzhennya kam yanoyi arhitekturi torknulosya i stvorennya pagod ale voni vzhe vidtvoryuvali v kameni ta cegli tradicijni detali derev yanoyi kitajskoyi arhitekturi Zgodom kitajskij tip pagodi stav harakternoyu oznakoyu nacionalnogo pejzazhu Sakralne ta magichne znachennyaPagoda v Kitayi mala sakralne ta magichne znachennya Kozhne kitajske misto obov yazkovo malo odnu veliku pagodu Yiyi buduvali v pivnichno shidnomu kutku mista za uyavlennyami tiyeyi dobi divolskogo napryamku starodavni mista Kitayu vidkriti na pivden yakij vvazhali blagodijnim napryamkom Ce pov yazane yak z holodnimi vitrami ta bureviyami z Sibiru tak i postijnimi napadami varvariv z Pivnochi Magichni vlastivosti pagod povinni buli zahishati misto vid zlih duhiv Pivnochi Do togo zh visoki pagodi sluguvali punktami sposterezhen za miscevistyu Pagoda Sun yue Pagoda Sun yue najstarisha z kitajskih pagod sho zbereglasya do XXI stolittya Vona roztashovana nepodalik vid odnoyi z p yati svyashennih gir Kitayu i vibudovana v 523 roci Vona nagaduye indijsku spupu vid yakoyi vlasne pohodit Ce nepodalik vid galaslivo populyarnogo monastirya Shaolin de vinik chan buddizm Nastoyateli monastirya Shaolin pohovani pozadu hramu v miscini vidomoyi yak Pohovannya kozhnogo z nih vidznachene pagodoyu Najstarisha sered nih nalichuye 1400 rokiv najmolodsha stvorena neshodavno Pagoda Dikih Gusej Velika Pagoda Dikih Gusej u Siani Kitaj 652 704 roki Velika Pagoda Dikih Gusej u Siani stvorena 652 roku Pervisno vona bula vibuduvana z dereva Piznishe yiyi perebuduvali v kameni z cegloyu Pagoda maye sproshenu formu chotirikutnih yarusiv stini pozbavleni bud yakogo dekoru okrim malopomitnih pilyastr vikon ta karniziv Pagodu vibuduvali cherez osobiste prohannya chencya Siadzhonga vin personazh vidomoyi legendi pro carya mavp Podorozh na Zahid Siadzhong priviz z Indiyi buddistski rukopisi yaki povinna bula zberigati cya pagoda 704 roku kilkist yiyi yarusiv zbilshili na dva Kozhen yiyi yarus pryamokutnij Na blizkij vidstani pagoda spravlyaye vrazhennya prizemkuvatoyi sporudi sho nagaduye tipovu fortechnu vezhu Odin bik nizhnogo yarusu Pagodi Dikih Gusej dorivnyuye dvadcyat p yat 25 metriv Yarusi postupovu zvuzhuyutsya vgoru Yiyi zagalna visota shistdesyat metriv Ostannij somij yarus prikrashenij piramidalnim keramichnim dahom yakij nese malenku stupu logichne zavershennya vertikalnoyi sporudi Veliku Pagodu Dikih Gusej stvorili na nizkomu pagorbi na tli gir sho otochuyut misto Porcelyanova pagoda Sarira dagoba Nankin 601 rik Porcelyanova pagoda v misti Nankin stvorena za nakazom imperatora Chzhu Di na chest jogo materi Vin vidibrav tron u prirodnogo zakonnogo spadkoyemcya i postijno demonstruvav revnist do kultu predkiv vazhlivogo dlya kitajciv Porcelyanova pagoda mala dev yat yarusiv chislo imperatora i bula porujnovana lishe u XX stolitti Vona vosmikutna za planom i sprijmalas odnim z div serednovichnogo mistectva Kitayu Porcelyanova pagoda spravila silne vrazhennya i na yevropejskih hizhakiv vidviduvachiv krayini zhadibnih do skarbiv shidnoyi imperiyi Same vona stala proobrazom dlya bagatoh yevropejskih sporud v stili shinuazri Pagodi sunskogo periodu Pagodi sunskogo periodu vzhe pomitno vidriznyalis vid podibnih v poperednij period Yih buduyut yak z dereva tak i z kamenyu cegli bronzi chavunu Vidmova vid tradicijnogo budivelnogo materialu dereva cherez pozhezhonebezpeku Chotirikutni pagodi zalishayut v minulomu teper perevazhayut shestikutni ta vosmikutni Ale siluet zbagachuyut detalyami Potyag do dekorativnogo bagatstva zumoviv vikoristannya nadzvichajnoyi kilkosti dribnih detalej i ornamentiv Tipovim zrazkom podibnogo tipu sporud sunskogo periodu stala Pagoda Pagorb tigra v misti Suchzhou Vona stvorena zi svitlo siroyi cegli vosmikutna za pozemnim planom zbudovana na gori Zagalna visota Pagodi pagorb tigra blizko p yatdesyati metriv Vidomi pagodi GalereyaPagoda Sun yue najstarisha z isnuyuchih pagod u Kitayi 523 rik Pagoda Punhvansasokthap Kondzhu Pivdenna Koreya 634 rik Mala Pagoda Dikih Gusej u Siani Kitaj 709 rik Pagoda Tabothap Kondzhu Pivdenna Koreya 751 rik Pagoda Pagorb tigra Suchzhou Kitaj 907 961 rr Pagoda Lyuheta Hanchzhou Kitaj 970 1165 roki Zalizna pagoda Kajfen Kitaj 1049 rik Pagodi na richci Liczyan Guansi Kitaj Pagodi u Katmandu na ploshi Durbar Nepal Odnokolonna pagoda u Hanoyi V yetnam Pagoda Yakusidzi u Nara Yaponiya Pagoda hramu Kijomidzudera u Kioto Yaponiya Pagoda Chankuok u Hanoyi V yetnam Pagoda Vansun v Pekini Kitaj Velika pagoda u Korolivskih botanichnih sadah v K yu London Velika Britaniya 1761 1762 Bila pagoda u Pekini Kitaj Shvedagonska pagoda v Ranguni M yanma Dzherela Vseobshaya istoriya iskusstv tom II kniga druga M Iskusstvo 1961 s 338 339Div takozhStupaPosilannyaPagoda Ukrayinska Religiyeznavcha Enciklopediya Encyclopedia Britannica Pagoda Architecture 12 zhovtnya 2016 u Wayback Machine angl BSE Pagoda 11 serpnya 2016 u Wayback Machine ros Pagoda Terminologichnij slovnik dovidnik z budivnictva ta arhitekturi R A Shmig V M Boyarchuk I M Dobryanskij V M Barabash za zag red R A Shmiga Lviv 2010 S 143 ISBN 978 966 7407 83 4 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Pagoda Korejski pagodi 14 travnya 2006 u Wayback Machine http www orientalarchitecture com kyongju bulguksaindex htm 19 kvitnya 2007 u Wayback Machine http www orientalarchitecture com 11 bereznya 2014 u Wayback Machine Tiger Hill Pagoda Suzhou Stupa 6 kvitnya 2007 u Wayback Machine Primitki