«Мир» («Салют-8») — радянська (пізніше російська) орбітальна станція, що являла собою складний багатоцільовий науково-дослідний комплекс. Базовий блок було виведено на орбіту 20 лютого 1986 року. Потім протягом 10 років один за одним було пристиковано ще шість модулів. У період 1986—2000 рр. станцію відвідало 15 експедицій, з них 14 — міжнародних. Усього на станції працювали 104 космонавти з 12 країн. «Мир» відпрацювала утричі довше спочатку встановленого строку. 23 березня 2001 року станція була затоплена у водах Тихого океану.
Орбітальна станція «Мир» | |
---|---|
![]() | |
NSSDC ID | 1986-017A |
екіпаж | 3 |
дата запуску | 20 лютого 1986 – 23 квітня 1996 |
космодром | м №200 і , Байконур LC-39 Космічний центр імені Кеннеді |
схід з орбіти | 23 березня 2001 05:59 UTC |
статус | згоріла під час падіння на Землю |
маса | 129 700 кг |
довжина | 19 м |
ширина | 31 м |
висота | 27,5 м |
об’єм | 376 м³ |
тиск | 1 атм. |
апогей | 374 км |
перигей | 354 км |
нахил орбіти | 51,6° |
швидкість | ~7,7 км/с |
орбітальний період | 89,1 хв |
діб з екіпажем | 4594 |
обертів | 86 331 |
пройдена відстань | ~3 638 470 307 км |
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDAxcGNsOXZibDh5TkY5VFpYQjBaVzFpWlhKZk1UazVOaTVxY0djdk1qSXdjSGd0VFdseVgyOXVYekkwWDFObGNIUmxiV0psY2w4eE9UazJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Проєкт станції став визначатися 1976 року, коли НВО «Енергія» видало «Технічні пропозиції зі створення вдосконалених довгострокових орбітальних станцій». У серпні 1978 року було випущено ескізний проєкт нової станції. У лютому 1979 року розгорнулися роботи зі створення станції нового покоління, почалися роботи над базовим блоком, бортовим і науковим устаткуванням. Але до початку 1984 року всі ресурси було кинуто на програму «Буран», і роботи над станцією виявилися практично замороженими. Допомогло втручання секретаря ЦК КПРС , що поставило завдання завершити роботи зі станції до XXVII з'їзду КПРС.
Базовий блок було виведено на орбіту 20 лютого 1986 року. Потім протягом 10 років один за одним було пристиковано ще шість модулів.
З 1995 року станцію стали відвідувати іноземні екіпажі. Станцію відвідало 15 експедицій, з них 14 — міжнародних за участю космонавтів Сирії, Болгарії, Афганістану, Франції (5 разів), Японії, Великої Британії, Австрії, Німеччини (2 рази), Словаччини, Канади.
У рамках програми «Атлантіс», одна — за участі корабля «Індевор» і одна — за участі корабля «Діскавері», під час яких на станції побувало 44 астронавти.
було здійснено сім короткочасних експедицій відвідування за участі корабляУсього на станції працювали 104 космонавти з 12 країн.
Наприкінці 1990-х років на станції почали виходити з ладу різні прилади та системи. Через деякий час уряд РФ, посилаючись на дорожнечу подальшої експлуатації та незважаючи на численні проєкти порятунку станції, вирішив затопити «Мир». Станція відпрацювала утричі довше спочатку встановленого строку. Її було затоплено в спеціальному районі у південній частині Тихого океану 23 березня 2001 року.
Рекорди станції:
- Валерій Поляков — безперервне перебування в космосі протягом 438 діб (1995 рік).
- Шеннон Лусід — рекорд тривалості космічного польоту серед жінок — 188 діб (1996 рік).
- За кількістю експериментів — 23 000.
Будова
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEyTDAxcGNsOWthV0ZuY21GdExuTjJaeTh5TWpCd2VDMU5hWEpmWkdsaFozSmhiUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
Всі модулі, крім стикувального, доставлено ракетою-носієм «Протон».
Базовий блок
Базовий блок 17КС №12701 був призначений для забезпечення діяльності екіпажу чисельністю до шести чоловік і управління комплексом «Мир» зі змінною конфігурацією. Був зібраний на Землі у квітні 1985 року, з 12 травня 1985 року він піддавався численним випробуванням на монтажному стенді. У результаті блок було істотно дороблено, особливо його бортову кабельну систему. Виведено на орбіту 20 лютого 1986 року. Нагадує орбітальну станцію серії «Салют».
Всередині кают-компанія, дві індивідуальні каюти, герметичний відсік із центральним постом керування й засобами зв'язку. У стінці корпуса — портативна шлюзова камера. Зовні — 3 панелі сонячних батарей. Має шість стикувальних портів для з'єднання з вантажними кораблями й науковими модулями.
Модуль «Квант»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTDB0MllXNTBYMjF2WkhWc1pWOWhibVJmUmxOTlgyUnlZWGRwYm1jdWNHNW5Mekl5TUhCNExVdDJZVzUwWDIxdlpIVnNaVjloYm1SZlJsTk5YMlJ5WVhkcGJtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Виведено на орбіту 31 березня 1987 року й пристиковано до станції «Мир» 12 квітня 1987 року. Астрофізичний модуль ніс комплекс приладів для спостереження космічних рентгенівських джерел. «Квант» також дозволяв здійснювати біотехнологічні експерименти в галузі антивірусних препаратів і фракцій.
- Маса 11 050 кг.
- Довжина 5,8 м.
- Максимальний діаметр 4,15 м.
- Обсяг, що перебуває під атмосферним тиском, 40 м².
- Площа сонячних батарей 1 м².
- Вихідна потужність 6 КВТ.
Модуль «Квант-2»
Модуль дооснащення «Квант-2» (77КСД №17101, ЦМ-Д) запущено на орбіту 26 листопада 1989 року з пускової установки 39, 200-го майданчика космодрому Байконур за допомогою РН «Протон-К». Пристиковано 6 грудня 1989 року. Розробником і виробником модуля був ГКНПЦ ім. М.В. Хрунічева.
Модуль дооснащення, для додаткового комфорту космонавтів. Ніс устаткування, необхідне для життєзабезпечення станції. Зовні — дві поворотні сонячні батареї. «Квант-2» призначався для дооснащення комплексу «Мир» обладнанням, науковою апаратурою, а також для забезпечення виходу космонавтів у відкритий космос. Крім того, «Квант-2» використовувався для доставки на «Мир» вантажів.
Паливо, що залишився в баках модуля після стикування, використовувалося для корекцій орбіти станції і зміни її орієнтації.
Модуль «Кристал»
Стикувальний-технологічний модуль «Кристал» (77 КСТ № 17201, ЦМ-Т) був запущений на орбіту 10 червня з пускової установки 39 200-го майданчика космодрому Байконур ракетою «Протон-К». Пристиковано 10 липня 1990 року. Усередині було наукове устаткування різноманітного призначення:
- Для дослідження одержання нових матеріалів в умовах невагомості. Це технологічні печі і , комплекс керування «Онікс», дзеркальна піч , експериментальні установки і , апаратура «Аліс-II».
- Для астрофізичних, геофізичних і технічних експериментів. Це гамма-телескоп «Букет», , спектрометр «З», магнітний спектрометр
- Для медичних і біологічних досліджень. До нього належать оранжерея «Світло» + FBI-2 і апаратури .
- Для дослідно-промислового виробництва напівпровідникових матеріалів,
- Для очищення біологічно активних речовин з метою отримання нових лікарських препаратів,
- Для вирощування кристалів різних білків і гібридизації клітин.
Паливо, що залишився в баках модуля після стикування, використовувалося для виконання корекцій орбіти станції і зміни її орієнтації.
Модуль «Спектр»
Дослідницький модуль «Спектр» (77КСО №17301, ЦМ-О) був запущений 20 травня 1995 року з пускової установки 23 81-го майданчика космодрому Байконур ракетою «Протон-К». «Спектру» першому вдалося зістикуватися із станцією з першої спроби: 1 червня модуль причалив до осьового вузлу ПХВ (перехідний відсік). У ніч на 3 червня була виконана його перестиковка на нижній вузол ПХВ, після чого екіпаж ЕО-18 відкрив в нього люк.
Наукова апаратура «Спектра» призначалася для дослідження природних ресурсів Землі, верхніх шарів земної атмосфери, власної зовнішньої атмосфери орбітального комплексу, геофізичних процесів природного і штучного походження в навколоземному космічному просторі і в верхніх шарах земної атмосфери, космічного випромінювання, медико-біологічних досліджень, вивчення поведінки різних матеріалів в умовах відкритого космосу. «Спектр» приніс на «Мир» додаткові джерела електроенергії і використовувався для доставки вантажів.
Паливо, що залишився на «Спектрі» після стикування, використовувалося для проведення корекцій орбіти «Миру» і зміни його орієнтації.
Стикувальний модуль
Стикувальний відсік (СВ, виріб 316ГК) був розроблений і виготовлений в РКК «Енергія» для стикувань шатлів до модуля «Кристал» без попередньої перестиковки з бічного на осьовий вузол ПХО Базового блоку «Миру».
Пристиковано 15 листопада 1995 року. Цей модуль доставив шаттл «Атлантіс» для забезпечення можливості стикування шаттлів зі станцією «Мир».
Модуль «Природа»
Науково-дослідницький модуль «Природа» (77КСІ №17401, ЦМ-І) був запущений 23 квітня 1996 року й пристиковано 26 квітня 1996 року. 27 квітня була виконана його перестиковка на лівий бічний вузол ПХВ.
Основне призначення «Природи» — дослідження поверхні і атмосфери Землі, атмосфери в безпосередній близькості від «Миру», впливу космічного випромінювання на організм людини та поведінки різних матеріалів в умовах космічного простору, а також отримання в умовах невагомості особливо чистих лікарських препаратів. Крім того, модуль використовувався для доставки на «Мир» вантажів, а паливо, що залишилося в баках після стикування, для корекцій орбіти станції і зміни орієнтації.
Екіпажі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxqTDAxcGNsOXZibDh4TWw5S2RXNWxYekU1T1RndWFuQm5Mek13TUhCNExVMXBjbDl2Ymw4eE1sOUtkVzVsWHpFNU9UZ3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
- Союз ТМ-7 з 26 листопада 1988 по 27 квітня 1989; міжнародний політ.
- Союз ТМ-10 з 1 серпня по 10 грудня 1990
- Союз ТМ-11 з 2 грудня 1990 по 26 травня 1991; міжнародний політ.
- Союз ТМ-12 з 18 травня по 10 жовтня 1991; міжнародний політ.
- Союз ТМ-13 з 2 жовтня 1991 по 25 березня 1992; міжнародний політ.
- Союз ТМ-14 з 17 березня по 10 серпня 1992; міжнародний політ.
- Союз ТМ-15 з 27 липня 1992 по 1 лютого 1993; міжнародний політ.
- Союз ТМ-16 з 24 січня по 22 липня 1993
- 3 жовтня 1994 по 22 березня 1995; міжнародний політ. з
- 14 березня по 11 вересня 1995; міжнародний політ. з
- ' STS-71 ' Атлантіс з 27 червня по 7 липня 1995; міжнародний політ.
- Роберт Гібсон — США
- — США
- — США
- Бонні Данбар — США
- — США
- Анатолій Соловйов
- ' STS-74 ' Атлантіс з 12 листопада по 20 листопада 1995
- ' STS-76 ' Атлантіс з 22 березня по 31 березня 1996
- ' STS-79 ' Атлантіс з 16 вересня по 26 вересня 1996
- ' STS-81 ' Атлантіс з 12 січня по 22 січня 1997
- Майкл Бейкер — США
- Брент Джетт — США
- Джон Грансфелд — США
- — США
- — США
- — США
- ' STS-84 ' Атлантіс з 15 травня по 24 травня 1997; міжнародний політ.
- — США
- Айлін Коллінз — США
- — США
- — США
- — США
- — США
- Олена Кондакова
- ' STS-86 ' Атлантіс з 25 вересня по 6 жовтня 1997; міжнародний політ.
- — США
- Майкл Блумфілд — США
- — США
- — США
- Дейвід Вулф — США
- — CNES
- Володимир Титов
- ' STS-89 ' Індевор з 22 січня по 31 січня 1998; міжнародний політ.
- — США
- — США
- Бонні Данбар — США
- Майкл Андерсон — США
- — США
- — США
- Саліжан Шаріпов
- ' STS-91 ' Діскавері з 2 червня по 12 червня 1998; міжнародний політ.
- — США
- — США
- — США
- Франклін Чанг-Діаз — США
- Джанет Каванді — США
- Валерій Рюмін
Цікаві факти
- На честь орбітальної станції «Мир» названо астероїд 11881 Мирстейшен.
- Група центрі підготовки космонавтів. присвятила свій кліп «Чорна вода» станції «Мир». Зйомки відбувалися на макеті станції в
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Орбітальна станція «Мир» |
- Сайт утримуючої діаграми розвитку станції, детальні описи кожного блоку (English).
- Аварія на запуску станції «Мир»
- Орбітальна станція «Мир» на російському астрономічному порталі
- Орбітальний комплекс «Мир» на сайті РКК «Енергія»
- Хроніка підготовки й затоплення станції
Примітки
- Базовый блок. НИИ ЦПК имени Ю.А.Гагарина.
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Mir znachennya Mir Salyut 8 radyanska piznishe rosijska orbitalna stanciya sho yavlyala soboyu skladnij bagatocilovij naukovo doslidnij kompleks Bazovij blok bulo vivedeno na orbitu 20 lyutogo 1986 roku Potim protyagom 10 rokiv odin za odnim bulo pristikovano she shist moduliv U period 1986 2000 rr stanciyu vidvidalo 15 ekspedicij z nih 14 mizhnarodnih Usogo na stanciyi pracyuvali 104 kosmonavti z 12 krayin Mir vidpracyuvala utrichi dovshe spochatku vstanovlenogo stroku 23 bereznya 2001 roku stanciya bula zatoplena u vodah Tihogo okeanu Orbitalna stanciya Mir NSSDC ID 1986 017Aekipazh 3data zapusku 20 lyutogo 1986 23 kvitnya 1996kosmodrom m 200 i inshi movi Bajkonur LC 39 Kosmichnij centr imeni Kennedishid z orbiti 23 bereznya 2001 05 59 UTCstatus zgorila pid chas padinnya na Zemlyumasa 129 700 kgdovzhina 19 mshirina 31 mvisota 27 5 mob yem 376 m tisk 1 atm apogej 374 kmperigej 354 kmnahil orbiti 51 6 shvidkist 7 7 km sorbitalnij period 89 1 hvdib z ekipazhem 4594obertiv 86 331projdena vidstan 3 638 470 307 kmIstoriyaSvitlina orbitalnoyi stanciyi Mir 24 veresnya 1996 roku Proyekt stanciyi stav viznachatisya 1976 roku koli NVO Energiya vidalo Tehnichni propoziciyi zi stvorennya vdoskonalenih dovgostrokovih orbitalnih stancij U serpni 1978 roku bulo vipusheno eskiznij proyekt novoyi stanciyi U lyutomu 1979 roku rozgornulisya roboti zi stvorennya stanciyi novogo pokolinnya pochalisya roboti nad bazovim blokom bortovim i naukovim ustatkuvannyam Ale do pochatku 1984 roku vsi resursi bulo kinuto na programu Buran i roboti nad stanciyeyu viyavilisya praktichno zamorozhenimi Dopomoglo vtruchannya sekretarya CK KPRS sho postavilo zavdannya zavershiti roboti zi stanciyi do XXVII z yizdu KPRS Bazovij blok bulo vivedeno na orbitu 20 lyutogo 1986 roku Potim protyagom 10 rokiv odin za odnim bulo pristikovano she shist moduliv Z 1995 roku stanciyu stali vidviduvati inozemni ekipazhi Stanciyu vidvidalo 15 ekspedicij z nih 14 mizhnarodnih za uchastyu kosmonavtiv Siriyi Bolgariyi Afganistanu Franciyi 5 raziv Yaponiyi Velikoyi Britaniyi Avstriyi Nimechchini 2 razi Slovachchini Kanadi U ramkah programi inshi movi bulo zdijsneno sim korotkochasnih ekspedicij vidviduvannya za uchasti korablya Atlantis odna za uchasti korablya Indevor i odna za uchasti korablya Diskaveri pid chas yakih na stanciyi pobuvalo 44 astronavti Usogo na stanciyi pracyuvali 104 kosmonavti z 12 krayin Naprikinci 1990 h rokiv na stanciyi pochali vihoditi z ladu rizni priladi ta sistemi Cherez deyakij chas uryad RF posilayuchis na dorozhnechu podalshoyi ekspluataciyi ta nezvazhayuchi na chislenni proyekti poryatunku stanciyi virishiv zatopiti Mir Stanciya vidpracyuvala utrichi dovshe spochatku vstanovlenogo stroku Yiyi bulo zatopleno v specialnomu rajoni u pivdennij chastini Tihogo okeanu 23 bereznya 2001 roku Rekordi stanciyi Valerij Polyakov bezperervne perebuvannya v kosmosi protyagom 438 dib 1995 rik Shennon Lusid rekord trivalosti kosmichnogo polotu sered zhinok 188 dib 1996 rik Za kilkistyu eksperimentiv 23 000 BudovaBloki stanciyi Mir Vsi moduli krim stikuvalnogo dostavleno raketoyu nosiyem Proton Bazovij blok Dokladnishe Mir modul orbitalnoyi stanciyi Mir Bazovij blok 17KS 12701 buv priznachenij dlya zabezpechennya diyalnosti ekipazhu chiselnistyu do shesti cholovik i upravlinnya kompleksom Mir zi zminnoyu konfiguraciyeyu Buv zibranij na Zemli u kvitni 1985 roku z 12 travnya 1985 roku vin piddavavsya chislennim viprobuvannyam na montazhnomu stendi U rezultati blok bulo istotno dorobleno osoblivo jogo bortovu kabelnu sistemu Vivedeno na orbitu 20 lyutogo 1986 roku Nagaduye orbitalnu stanciyu seriyi Salyut Vseredini kayut kompaniya dvi individualni kayuti germetichnij vidsik iz centralnim postom keruvannya j zasobami zv yazku U stinci korpusa portativna shlyuzova kamera Zovni 3 paneli sonyachnih batarej Maye shist stikuvalnih portiv dlya z yednannya z vantazhnimi korablyami j naukovimi modulyami Modul Kvant Dokladnishe Kvant modul orbitalnoyi stanciyi Mir Modul Kvant z TKM E Vivedeno na orbitu 31 bereznya 1987 roku j pristikovano do stanciyi Mir 12 kvitnya 1987 roku Astrofizichnij modul nis kompleks priladiv dlya sposterezhennya kosmichnih rentgenivskih dzherel Kvant takozh dozvolyav zdijsnyuvati biotehnologichni eksperimenti v galuzi antivirusnih preparativ i frakcij Masa 11 050 kg Dovzhina 5 8 m Maksimalnij diametr 4 15 m Obsyag sho perebuvaye pid atmosfernim tiskom 40 m Plosha sonyachnih batarej 1 m Vihidna potuzhnist 6 KVT Modul Kvant 2 Dokladnishe Kvant 2 modul orbitalnoyi stanciyi Mir Modul doosnashennya Kvant 2 77KSD 17101 CM D zapusheno na orbitu 26 listopada 1989 roku z puskovoyi ustanovki 39 200 go majdanchika kosmodromu Bajkonur za dopomogoyu RN Proton K Pristikovano 6 grudnya 1989 roku Rozrobnikom i virobnikom modulya buv GKNPC im M V Hrunicheva Modul doosnashennya dlya dodatkovogo komfortu kosmonavtiv Nis ustatkuvannya neobhidne dlya zhittyezabezpechennya stanciyi Zovni dvi povorotni sonyachni batareyi Kvant 2 priznachavsya dlya doosnashennya kompleksu Mir obladnannyam naukovoyu aparaturoyu a takozh dlya zabezpechennya vihodu kosmonavtiv u vidkritij kosmos Krim togo Kvant 2 vikoristovuvavsya dlya dostavki na Mir vantazhiv Palivo sho zalishivsya v bakah modulya pislya stikuvannya vikoristovuvalosya dlya korekcij orbiti stanciyi i zmini yiyi oriyentaciyi Modul Kristal Dokladnishe Kristal modul orbitalnoyi stanciyi Mir Stikuvalnij tehnologichnij modul Kristal 77 KST 17201 CM T buv zapushenij na orbitu 10 chervnya z puskovoyi ustanovki 39 200 go majdanchika kosmodromu Bajkonur raketoyu Proton K Pristikovano 10 lipnya 1990 roku Useredini bulo naukove ustatkuvannya riznomanitnogo priznachennya Dlya doslidzhennya oderzhannya novih materialiv v umovah nevagomosti Ce tehnologichni pechi i kompleks keruvannya Oniks dzerkalna pich eksperimentalni ustanovki i aparatura Alis II Dlya astrofizichnih geofizichnih i tehnichnih eksperimentiv Ce gamma teleskop Buket spektrometr Z magnitnij spektrometr Dlya medichnih i biologichnih doslidzhen Do nogo nalezhat oranzhereya Svitlo FBI 2 i aparaturi Dlya doslidno promislovogo virobnictva napivprovidnikovih materialiv Dlya ochishennya biologichno aktivnih rechovin z metoyu otrimannya novih likarskih preparativ Dlya viroshuvannya kristaliv riznih bilkiv i gibridizaciyi klitin Palivo sho zalishivsya v bakah modulya pislya stikuvannya vikoristovuvalosya dlya vikonannya korekcij orbiti stanciyi i zmini yiyi oriyentaciyi Modul Spektr Dokladnishe Spektr modul orbitalnoyi stanciyi Mir Doslidnickij modul Spektr 77KSO 17301 CM O buv zapushenij 20 travnya 1995 roku z puskovoyi ustanovki 23 81 go majdanchika kosmodromu Bajkonur raketoyu Proton K Spektru pershomu vdalosya zistikuvatisya iz stanciyeyu z pershoyi sprobi 1 chervnya modul prichaliv do osovogo vuzlu PHV perehidnij vidsik U nich na 3 chervnya bula vikonana jogo perestikovka na nizhnij vuzol PHV pislya chogo ekipazh EO 18 vidkriv v nogo lyuk Naukova aparatura Spektra priznachalasya dlya doslidzhennya prirodnih resursiv Zemli verhnih shariv zemnoyi atmosferi vlasnoyi zovnishnoyi atmosferi orbitalnogo kompleksu geofizichnih procesiv prirodnogo i shtuchnogo pohodzhennya v navkolozemnomu kosmichnomu prostori i v verhnih sharah zemnoyi atmosferi kosmichnogo viprominyuvannya mediko biologichnih doslidzhen vivchennya povedinki riznih materialiv v umovah vidkritogo kosmosu Spektr prinis na Mir dodatkovi dzherela elektroenergiyi i vikoristovuvavsya dlya dostavki vantazhiv Palivo sho zalishivsya na Spektri pislya stikuvannya vikoristovuvalosya dlya provedennya korekcij orbiti Miru i zmini jogo oriyentaciyi Stikuvalnij modul Dokladnishe Stikuvalnij modul stanciyi Mir Stikuvalnij vidsik SV virib 316GK buv rozroblenij i vigotovlenij v RKK Energiya dlya stikuvan shatliv do modulya Kristal bez poperednoyi perestikovki z bichnogo na osovij vuzol PHO Bazovogo bloku Miru Pristikovano 15 listopada 1995 roku Cej modul dostaviv shattl Atlantis dlya zabezpechennya mozhlivosti stikuvannya shattliv zi stanciyeyu Mir Modul Priroda Dokladnishe Priroda modul orbitalnoyi stanciyi Mir Naukovo doslidnickij modul Priroda 77KSI 17401 CM I buv zapushenij 23 kvitnya 1996 roku j pristikovano 26 kvitnya 1996 roku 27 kvitnya bula vikonana jogo perestikovka na livij bichnij vuzol PHV Osnovne priznachennya Prirodi doslidzhennya poverhni i atmosferi Zemli atmosferi v bezposerednij blizkosti vid Miru vplivu kosmichnogo viprominyuvannya na organizm lyudini ta povedinki riznih materialiv v umovah kosmichnogo prostoru a takozh otrimannya v umovah nevagomosti osoblivo chistih likarskih preparativ Krim togo modul vikoristovuvavsya dlya dostavki na Mir vantazhiv a palivo sho zalishilosya v bakah pislya stikuvannya dlya korekcij orbiti stanciyi i zmini oriyentaciyi Ekipazhistanciya Mir 12 chervnya 1998 Soyuz T 15 z 13 bereznya po 4 travnya z 26 chervnya z 16 lipnya 1986 Leonid Kizim Volodimir Solovjov Soyuz TM 2 z 5 lyutogo po 30 lipnya 1987 Yurij Romanenko Oleksandr Lavejkin Soyuz TM 3 z 22 lipnya po 29 grudnya 1987 mizhnarodnij polit Oleksandr Viktorenko Oleksandr Aleksandrov Muhammed Faris Siriya Soyuz TM 4 z 21 grudnya 1987 po 17 chervnya 1988 Volodimir Titov Musa Manarov Anatolij Levchenko Soyuz TM 5 z 7 chervnya po 7 veresnya 1988 mizhnarodnij polit Anatolij Solovjov Viktor Savinih Bolgariya Soyuz TM 6 z 29 serpnya po 21 grudnya 1988 mizhnarodnij polit Volodimir Lyahov Valerij Polyakov Abdul Ahad Momand Afganistan Soyuz TM 7 z 26 listopada 1988 po 27 kvitnya 1989 mizhnarodnij polit Oleksandr Volkov inshi movi Zhan Lu Kretyen Franciya Soyuz TM 8 z 5 veresnya 1989 po 19 lyutogo 1990 Oleksandr Serebrov Soyuz TM 9 z 11 lyutogo po 9 serpnya 1990 Oleksandr Balandin Soyuz TM 10 z 1 serpnya po 10 grudnya 1990 Gennadij Strekalov Soyuz TM 11 z 2 grudnya 1990 po 26 travnya 1991 mizhnarodnij polit Musa Manarov Toehiro Akiyama Yaponiya Soyuz TM 12 z 18 travnya po 10 zhovtnya 1991 mizhnarodnij polit Anatolij Arcebarskij inshi movi Helen Sharman Velika Britaniya Soyuz TM 13 z 2 zhovtnya 1991 po 25 bereznya 1992 mizhnarodnij polit Oleksandr Volkov Toktar Aubakirov Avstriya Soyuz TM 14 z 17 bereznya po 10 serpnya 1992 mizhnarodnij polit Oleksandr Viktorenko Nimechchina Soyuz TM 15 z 27 lipnya 1992 po 1 lyutogo 1993 mizhnarodnij polit Anatolij Solovjov Franciya Soyuz TM 16 z 24 sichnya po 22 lipnya 1993 inshi movi z 1 lipnya 1993 po 14 sichnya 1994 mizhnarodnij polit Oleksandr Serebrov Franciya inshi movi z 8 sichnya po 9 lipnya 1994 Yurij Usachov Valerij Polyakov inshi movi z 7 sichnya po 11 kvitnya 1994 Yurij Malenchenko inshi movi z 3 zhovtnya 1994 po 22 bereznya 1995 mizhnarodnij polit Oleksandr Viktorenko Olena Kondakova Ulf Merbold YeKA Nimechchina inshi movi z 14 bereznya po 11 veresnya 1995 mizhnarodnij polit Gennadij Strekalov SShA STS 71 Atlantis z 27 chervnya po 7 lipnya 1995 mizhnarodnij polit Robert Gibson SShA SShA SShA Bonni Danbar SShA SShA Anatolij Solovjov inshi movi z 3 veresnya 1995 po 29 lyutogo 1996 mizhnarodnij polit Yurij Gidzenko Tomas Rajter YeKA Nimechchina STS 74 Atlantis z 12 listopada po 20 listopada 1995 Kennet Kameron SShA SShA SShA SShA Kanada inshi movi z 21 lyutogo po 2 veresnya 1996 Yurij Onufriyenko Yurij Usachov STS 76 Atlantis z 22 bereznya po 31 bereznya 1996 SShA SShA Linda Godvin SShA SShA SShA SShA inshi movi z 17 serpnya 1996 po 2 bereznya 1997 mizhnarodnij polit Klodi Enyere Franciya STS 79 Atlantis z 16 veresnya po 26 veresnya 1996 SShA SShA SShA SShA SShA Dzhon Blaha SShA STS 81 Atlantis z 12 sichnya po 22 sichnya 1997 Majkl Bejker SShA Brent Dzhett SShA Dzhon Gransfeld SShA SShA SShA SShA inshi movi z 10 lyutogo z 14 serpnya 1997 mizhnarodnij polit Oleksandr Lazutkin YeKA Nimechchina STS 84 Atlantis z 15 travnya po 24 travnya 1997 mizhnarodnij polit SShA Ajlin Kollinz SShA SShA SShA SShA SShA Olena Kondakova inshi movi z 5 serpnya 1997 po 19 lyutogo 1998 Anatolij Solovjov Pavlo Vinogradov STS 86 Atlantis z 25 veresnya po 6 zhovtnya 1997 mizhnarodnij polit SShA Majkl Blumfild SShA SShA SShA Dejvid Vulf SShA CNES Volodimir Titov STS 89 Indevor z 22 sichnya po 31 sichnya 1998 mizhnarodnij polit SShA SShA Bonni Danbar SShA Majkl Anderson SShA SShA SShA Salizhan Sharipov inshi movi z 29 sichnya po 25 serpnya 1998 mizhnarodnij polit Franciya STS 91 Diskaveri z 2 chervnya po 12 chervnya 1998 mizhnarodnij polit SShA SShA SShA Franklin Chang Diaz SShA Dzhanet Kavandi SShA Valerij Ryumin inshi movi z 13 serpnya 1998 po 28 lyutogo 1999 Gennadij Padalka inshi movi z 20 lyutogo po 28 serpnya 1999 mizhnarodnij polit Franciya Ivan Bella Slovachchina inshi movi z 4 kvitnya po 16 chervnya 2000Cikavi faktiNa chest orbitalnoyi stanciyi Mir nazvano asteroyid 11881 Mirstejshen Grupa inshi movi prisvyatila svij klip Chorna voda stanciyi Mir Zjomki vidbuvalisya na maketi stanciyi v centri pidgotovki kosmonavtiv PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Orbitalna stanciya Mir Sajt utrimuyuchoyi diagrami rozvitku stanciyi detalni opisi kozhnogo bloku English Avariya na zapusku stanciyi Mir Orbitalna stanciya Mir na rosijskomu astronomichnomu portali Orbitalnij kompleks Mir na sajti RKK Energiya Hronika pidgotovki j zatoplennya stanciyiPrimitkiBazovyj blok NII CPK imeni Yu A Gagarina Div takozhSolar Dynamics Observatory Kepler orbitalnij teleskop Kosmonavtika