Максиміліа́н Си́ла-Нови́цький (пол. Maksymilian Siła Nowicki; 9 жовтня 1826 — 30 жовтня 1890) — галицький науковець-натураліст, за національністю поляк. Впродовж всього життя займався ентомологією, спелеологією, ґеологією, іхтіологією, теріологією та природоохоронною справою. Автор першого у світі закону про охорону природи, який був прийнятий Галицьким Сеймом у 1868 році. Опублікував низку праць, з яких найвизначнішими є Каталог метеликів Галичини (1868), Атлас риб галицьких річок (1889) а також підручник із зоології у трьох томах: «Ссавці», «Птахи, плазуни і риби», «Безхребетні» (1868—1869). Кавалер Ордена Залізної Корони III ступеня (1888).
Максиміліан Сила-Новицький | |
---|---|
пол. Maksymilian Nowicki | |
![]() | |
Народився | 9 жовтня 1826 Яблунів, Івано-Франківська область, Україна |
Помер | 30 жовтня 1890 (64 роки) Краків, Польща |
Поховання | Раковицький цвинтар |
Країна | ![]() ![]() |
Діяльність | орнітолог, іхтіолог, ентомолог, лепідоптеролог, викладач університету |
Alma mater | Львівський університет |
Галузь | біологія |
Заклад | Львівський університет, Ягеллонський університет |
Вчене звання | професор |
Науковий ступінь | доктор філософії |
Відомі учні | Ломницький Мар'ян |
Членство | d d[1] |
Відомий завдяки: | Каталог метеликів Галичини, Атлас риб галицьких річок |
Рід | Q63531942? |
Діти | d |
Нагороди | ![]() |
Молоді роки
Народився Максиміліан Сила-Новицький 9 жовтня 1826 року у селі Яблунові Коломийського повіту (тепер Косівський район Івано-Франківської області) в родині дрібного зубожілого шляхтича Фелікса Новицького, що був лісничим панських лісів Яблунова. Дитинство Максиміліана проходило в його рідному селі, де він закінчив початкову школу, і батьки відправили його на навчання до Львова в Академічну гімназію, яку він успішно закінчив у 1846 році. Наступні два роки він вивчає додатковий курс філософії і в 1848 році вступає на юридичний факультет Львівського університету. Проте Максиміліан Новицький змушений був перервати своє навчання, оскільки підпав під переслідування австрійської влади за участь у маніфестаціях, що розгорілися в часи . У той час по всій Австро-Угорській Імперії прокотилася хвиля мітингів і заворушень з вимогами демократизації монархії та надання широких прав і свобод національним меншинам, але після розгону австрійською армією, в червні 1948 року, мітингів у Відні, по всій Імперії розпочалися репресії.
Тернопільський період життя
Новицький поспішно покидає Львів, утікаючи в м. Броди, де працював заступником учителя місцевої народної школи, але обставини змусили його покинути Броди і перебратися до невеликого села Плотичі на Тернопіллі, де працював учителем тривіальної школи). Саме в Бродах у нього з'явилася схильність до природничих наук, власне зацікавив його цим місцевий лікар Й. Деккер, який колекціонував гербарії. А вже в Плотичі Максиміліан Новицький активно збирав гербарії для навколишніх сільських шкіл і зацікавився ентомологією. Свої натуралістичні студії в наукове русло він спрямував завдяки колекціям і науковій літературі Тернопільської гімназії, якими він значною мірою скористався. Не маючи можливості поновити навчання в університеті, він у 1850 році складає іспит на вчителя молодших класів і продовжує вчителювати.
Львівський період життя
Згодом, у 1852 році, Галицька шкільна влада переводить його до Самбірської гімназії, що на Львівщині. Робота в гімназії дала можливість Максиміліану Силі-Новицькому активніше займатися науковими дослідженнями, а близькість до Львова — активну співпрацю з відомим меценатом і філантропом Володимиром Дідушицьким та його музеєм (нині Музей імені Дідушицьких). Завдяки сприянню останнього, в 1854 році у Львові він складає нижчий, а 1857 року вже у Відні складає вищий іспит педагогічний із природничих наук, завдяки чому одержує право у 1858 році перейти на викладацьку роботу до своєї рідної Львівської академічної гімназії. Саме тут він дуже активно розпочинає займатися ентомологією, видаючи в 1860 році каталог метеликів Східної Галичини. За часів вчителювання у Львові, здійснює цілу низку експедицій і туристичних походів Карпатами, Покуттям, Поділлям та Передкарпаттям, цікавився спелеологією та геологією. Активно займався туризмом. Маючи хороший фактичний матеріал з ентомології, він готує та захищає в 1863 році дисертацію доктора філософії у Львівському Університеті, й одержує запрошення очолити кафедру зоології в Ягеллонському університеті у Кракові.
Краківський період життя
У Кракові Максиміліан Новицький одружується із сестрою відомого правника, а згодом ректора Яґеллонського Університету Франциска Каспарика, Антоніною, з якою в нього було шестеро дітей — два сини: Франциск Генрік (відомий польський політичний діяч і поет) та Владислав, і чотири доньки: Кароліна, Яніна, Ванда і Ядвіґа.
У 1865 році у Львові він публікує наступну свою працю «Метелики Галичини», а в 1868 «Переліки татранських метеликів». Саме за зборами Максиміліана Новицького в басейні Черемошу, де він знайшов Аполлона, в сучасній Червоній книзі України і вказується поширення цього рідкісного і вимираючого метелика. Тоді ж активно працює над підручником із зоології для шкіл та гімназій, який виходить у трьох томах: «Ссавці», «Птахи, плазуни і риби», «Безхребетні» (1868—1869), саме в цьому підручнику вперше матеріал подавався згідно з теорією еволюції Чарльза Дарвіна. Окрім підручника зоології Максиміліан Новицький видав кілька моноґрафій, присвячених Бабакам, Сарнам, Рибам Дніста і Пруту та іншим представникам фауни.
Максиміліан Сила-Новицький був членом Краківського Наукового Товариства, яке пізніше (в 1872-му) перетворилося в Академію Наук і Письма. Він активно пропагував охорону природи, у зв'язку з чим виступив зі зверненням до Галицького Сейму в 1868 році про охорону бабаків і козиць у Татрах. Сейм підтримав Новицького і видав перший у світі акт про охорону тварин, що вступив у дію із середини 1869 року. На честь прийняття закону, Новицький власним коштом встановив залізний хрест на Ваксмундській Поляні в Татрах (1373 м над морем). А вже в 1873 році разом зі сподвижниками розпочав роботу над статутом Галицького Татранського Товариства, яке згодом перейменоване в Татранське Товариство. З його ініціативи й під патронатом Татранського Товариства засновується Природничий музей у Кузніцах (Польща), а згодом переноситься в Круповки (Польща), але пожежа 1900 року вщент знищила всі колекції.
З 1875 року розпочинає активно цікавитись іхтіологією, окрім описів фауни риб, розробляє методи розведення, організації рибних господарств та зарибнення водойм. Зокрема до його розробок належить й інкубатор для запліднення і виведення ікри. Завдяки цій розробці він зумів виростити лосося та навесні 1879 року зарибнити ним Віслу біля Кракова, а пізніше й ріку Білу під Тернополем. А 13 липня 1879 року взяв участь у з'їзді рибалок і став співзасновником Крайового рибальського товариства, президентом якого й був обраний одноголосно. Товариство проіснувало до 1950 року. В 1880 році публікує працю присвячену рибам Вісли і Галичини з погляду рибальства. У 1887 за його клопотання прийнято нове рибальське законодавство, у 1888 році провів картографування розповсюдження риб в Галичині, а в 1889 році видав атлас риб Галицьких річок: Вісли, Стиру, Дністра і Пруту.
Помер Максиміліан Сила-Новицький 30 жовтня 1890 року у віці 64-х років у Кракові.
Наукові праці
- Nowicki M. Verzeichniss galizischer Käfer // Beitrage zur Insektenfauna Galiziens. — Krakow, 1873. — S. 7-52;
- Nowicki M. Coleopterologisches öber Ostgalizien // Program d. Obergymnasiums in Sambor. — Lemberg, 1858. — s. 1-24;
- Nowicki M. Przyczynek do owadniczej fauny Galicyi. — Krakow, 1864. — 69 s.
Пам'яті вченого-натураліста
Світлій пам'яті вченого і натураліста, у 1898 році, в Кракові над Віслою було встановлено обеліск, а в 1971 році в Музеї Рільництва в Шреняві (Польща) бронзове погруддя. За клопотанням польської діаспори Покуття та Станиславова, у 2005 році в рідному селі Новицького — Яблуневі, встановлено меморіальний знак у 115 роковини пам'яті від смерті, з написом українською та польською мовами: «Максиміліан Сила-Новицький 1826—1890, зоолог, ентомолог, іхтіолог, професор Яґелонського Університету, уродженець Яблунева. Від мешканців Покуття та родичів у краї. Н. Е. 2005».
Примітки
- http://tnk.krakow.pl/czlonkowie/nowicki-sila-nowicki-maksymilian/
- Telegramy «Kuriera Lwowskiego» Wiedeń // Kurjer Lwowski. — nr 121. — 30 kwietnia 1888, dodatek. (пол.)
- Kawecki Z. Nowicki (Siła-Nowicki) Maksymilian (1826—1890)… — S. 330.
- Не зрозуміло, про яку річку йдеться.
Джерела
- Kawecki Z. Nowicki (Siła-Nowicki) Maksymilian (1826—1890) // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk: Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1978. — T. ХХІІІ/4, zeszyt 99. — S. 330—331. (пол.)
- . zs.sierakow.pl (пол.). Zespół Szkół w Serakowie im. prof. Maksymiliana Siła Nowickiego. Архів оригіналу за 2 квітня 2016. Процитовано 3 квітня 2022.
Посилання
- Андрій М. Заморока (20 вересня 2007). Одна людина: Максиміліан Сила-Новицький. naturalist.if.ua. Станіславівський Натураліст. Процитовано 3 квітня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - M. J. Minakowski. Genealogia potomków Sejmu Wielkiego. Maksymilian Siła-Nowicki (ID: psb.20219.1). sejm-wielki.pl (пол.). Станіславівський Натураліст. Процитовано 3 квітня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - . museunacional.ufrj.br (англ.). Архів оригіналу за 25 березня 2019. Процитовано 3 квітня 2022.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Novickij Maksimilia n Si la Novi ckij pol Maksymilian Sila Nowicki 9 zhovtnya 1826 30 zhovtnya 1890 galickij naukovec naturalist za nacionalnistyu polyak Vprodovzh vsogo zhittya zajmavsya entomologiyeyu speleologiyeyu geologiyeyu ihtiologiyeyu teriologiyeyu ta prirodoohoronnoyu spravoyu Avtor pershogo u sviti zakonu pro ohoronu prirodi yakij buv prijnyatij Galickim Sejmom u 1868 roci Opublikuvav nizku prac z yakih najviznachnishimi ye Katalog metelikiv Galichini 1868 Atlas rib galickih richok 1889 a takozh pidruchnik iz zoologiyi u troh tomah Ssavci Ptahi plazuni i ribi Bezhrebetni 1868 1869 Kavaler Ordena Zaliznoyi Koroni III stupenya 1888 Maksimilian Sila Novickijpol Maksymilian NowickiMaksimilian Sila Novickij Maksimilian Sila NovickijNarodivsya 9 zhovtnya 1826 1826 10 09 Yabluniv Ivano Frankivska oblast UkrayinaPomer 30 zhovtnya 1890 1890 10 30 64 roki Krakiv PolshaPohovannya Rakovickij cvintarKrayina Respublika Polsha Avstro UgorshinaDiyalnist ornitolog ihtiolog entomolog lepidopterolog vikladach universitetuAlma mater Lvivskij universitetGaluz biologiyaZaklad Lvivskij universitet Yagellonskij universitetVchene zvannya profesorNaukovij stupin doktor filosofiyiVidomi uchni Lomnickij Mar yanChlenstvo d d 1 Vidomij zavdyaki Katalog metelikiv Galichini Atlas rib galickih richokRid Q63531942 Diti dNagorodi Orden Zaliznoyi Koroni 3 stupenya Novickij Maksimilian u VikishovishiMolodi rokiNarodivsya Maksimilian Sila Novickij 9 zhovtnya 1826 roku u seli Yablunovi Kolomijskogo povitu teper Kosivskij rajon Ivano Frankivskoyi oblasti v rodini dribnogo zubozhilogo shlyahticha Feliksa Novickogo sho buv lisnichim panskih lisiv Yablunova Ditinstvo Maksimiliana prohodilo v jogo ridnomu seli de vin zakinchiv pochatkovu shkolu i batki vidpravili jogo na navchannya do Lvova v Akademichnu gimnaziyu yaku vin uspishno zakinchiv u 1846 roci Nastupni dva roki vin vivchaye dodatkovij kurs filosofiyi i v 1848 roci vstupaye na yuridichnij fakultet Lvivskogo universitetu Prote Maksimilian Novickij zmushenij buv perervati svoye navchannya oskilki pidpav pid peresliduvannya avstrijskoyi vladi za uchast u manifestaciyah sho rozgorilisya v chasi U toj chas po vsij Avstro Ugorskij Imperiyi prokotilasya hvilya mitingiv i zavorushen z vimogami demokratizaciyi monarhiyi ta nadannya shirokih prav i svobod nacionalnim menshinam ale pislya rozgonu avstrijskoyu armiyeyu v chervni 1948 roku mitingiv u Vidni po vsij Imperiyi rozpochalisya represiyi Ternopilskij period zhittyaNovickij pospishno pokidaye Lviv utikayuchi v m Brodi de pracyuvav zastupnikom uchitelya miscevoyi narodnoyi shkoli ale obstavini zmusili jogo pokinuti Brodi i perebratisya do nevelikogo sela Plotichi na Ternopilli de pracyuvav uchitelem trivialnoyi shkoli Same v Brodah u nogo z yavilasya shilnist do prirodnichih nauk vlasne zacikaviv jogo cim miscevij likar J Dekker yakij kolekcionuvav gerbariyi A vzhe v Plotichi Maksimilian Novickij aktivno zbirav gerbariyi dlya navkolishnih silskih shkil i zacikavivsya entomologiyeyu Svoyi naturalistichni studiyi v naukove ruslo vin spryamuvav zavdyaki kolekciyam i naukovij literaturi Ternopilskoyi gimnaziyi yakimi vin znachnoyu miroyu skoristavsya Ne mayuchi mozhlivosti ponoviti navchannya v universiteti vin u 1850 roci skladaye ispit na vchitelya molodshih klasiv i prodovzhuye vchitelyuvati Lvivskij period zhittyaZgodom u 1852 roci Galicka shkilna vlada perevodit jogo do Sambirskoyi gimnaziyi sho na Lvivshini Robota v gimnaziyi dala mozhlivist Maksimilianu Sili Novickomu aktivnishe zajmatisya naukovimi doslidzhennyami a blizkist do Lvova aktivnu spivpracyu z vidomim mecenatom i filantropom Volodimirom Didushickim ta jogo muzeyem nini Muzej imeni Didushickih Zavdyaki spriyannyu ostannogo v 1854 roci u Lvovi vin skladaye nizhchij a 1857 roku vzhe u Vidni skladaye vishij ispit pedagogichnij iz prirodnichih nauk zavdyaki chomu oderzhuye pravo u 1858 roci perejti na vikladacku robotu do svoyeyi ridnoyi Lvivskoyi akademichnoyi gimnaziyi Same tut vin duzhe aktivno rozpochinaye zajmatisya entomologiyeyu vidayuchi v 1860 roci katalog metelikiv Shidnoyi Galichini Za chasiv vchitelyuvannya u Lvovi zdijsnyuye cilu nizku ekspedicij i turistichnih pohodiv Karpatami Pokuttyam Podillyam ta Peredkarpattyam cikavivsya speleologiyeyu ta geologiyeyu Aktivno zajmavsya turizmom Mayuchi horoshij faktichnij material z entomologiyi vin gotuye ta zahishaye v 1863 roci disertaciyu doktora filosofiyi u Lvivskomu Universiteti j oderzhuye zaproshennya ocholiti kafedru zoologiyi v Yagellonskomu universiteti u Krakovi Krakivskij period zhittyaU Krakovi Maksimilian Novickij odruzhuyetsya iz sestroyu vidomogo pravnika a zgodom rektora Yagellonskogo Universitetu Franciska Kasparika Antoninoyu z yakoyu v nogo bulo shestero ditej dva sini Francisk Genrik vidomij polskij politichnij diyach i poet ta Vladislav i chotiri donki Karolina Yanina Vanda i Yadviga U 1865 roci u Lvovi vin publikuye nastupnu svoyu pracyu Meteliki Galichini a v 1868 Pereliki tatranskih metelikiv Same za zborami Maksimiliana Novickogo v basejni Cheremoshu de vin znajshov Apollona v suchasnij Chervonij knizi Ukrayini i vkazuyetsya poshirennya cogo ridkisnogo i vimirayuchogo metelika Todi zh aktivno pracyuye nad pidruchnikom iz zoologiyi dlya shkil ta gimnazij yakij vihodit u troh tomah Ssavci Ptahi plazuni i ribi Bezhrebetni 1868 1869 same v comu pidruchniku vpershe material podavavsya zgidno z teoriyeyu evolyuciyi Charlza Darvina Okrim pidruchnika zoologiyi Maksimilian Novickij vidav kilka monografij prisvyachenih Babakam Sarnam Ribam Dnista i Prutu ta inshim predstavnikam fauni Maksimilian Sila Novickij buv chlenom Krakivskogo Naukovogo Tovaristva yake piznishe v 1872 mu peretvorilosya v Akademiyu Nauk i Pisma Vin aktivno propaguvav ohoronu prirodi u zv yazku z chim vistupiv zi zvernennyam do Galickogo Sejmu v 1868 roci pro ohoronu babakiv i kozic u Tatrah Sejm pidtrimav Novickogo i vidav pershij u sviti akt pro ohoronu tvarin sho vstupiv u diyu iz seredini 1869 roku Na chest prijnyattya zakonu Novickij vlasnim koshtom vstanoviv zaliznij hrest na Vaksmundskij Polyani v Tatrah 1373 m nad morem A vzhe v 1873 roci razom zi spodvizhnikami rozpochav robotu nad statutom Galickogo Tatranskogo Tovaristva yake zgodom perejmenovane v Tatranske Tovaristvo Z jogo iniciativi j pid patronatom Tatranskogo Tovaristva zasnovuyetsya Prirodnichij muzej u Kuznicah Polsha a zgodom perenositsya v Krupovki Polsha ale pozhezha 1900 roku vshent znishila vsi kolekciyi Z 1875 roku rozpochinaye aktivno cikavitis ihtiologiyeyu okrim opisiv fauni rib rozroblyaye metodi rozvedennya organizaciyi ribnih gospodarstv ta zaribnennya vodojm Zokrema do jogo rozrobok nalezhit j inkubator dlya zaplidnennya i vivedennya ikri Zavdyaki cij rozrobci vin zumiv virostiti lososya ta navesni 1879 roku zaribniti nim Vislu bilya Krakova a piznishe j riku Bilu pid Ternopolem A 13 lipnya 1879 roku vzyav uchast u z yizdi ribalok i stav spivzasnovnikom Krajovogo ribalskogo tovaristva prezidentom yakogo j buv obranij odnogolosno Tovaristvo proisnuvalo do 1950 roku V 1880 roci publikuye pracyu prisvyachenu ribam Visli i Galichini z poglyadu ribalstva U 1887 za jogo klopotannya prijnyato nove ribalske zakonodavstvo u 1888 roci proviv kartografuvannya rozpovsyudzhennya rib v Galichini a v 1889 roci vidav atlas rib Galickih richok Visli Stiru Dnistra i Prutu Pomer Maksimilian Sila Novickij 30 zhovtnya 1890 roku u vici 64 h rokiv u Krakovi Naukovi praciNowicki M Verzeichniss galizischer Kafer Beitrage zur Insektenfauna Galiziens Krakow 1873 S 7 52 Nowicki M Coleopterologisches ober Ostgalizien Program d Obergymnasiums in Sambor Lemberg 1858 s 1 24 Nowicki M Przyczynek do owadniczej fauny Galicyi Krakow 1864 69 s Pam yati vchenogo naturalistaSvitlij pam yati vchenogo i naturalista u 1898 roci v Krakovi nad Visloyu bulo vstanovleno obelisk a v 1971 roci v Muzeyi Rilnictva v Shrenyavi Polsha bronzove pogruddya Za klopotannyam polskoyi diaspori Pokuttya ta Stanislavova u 2005 roci v ridnomu seli Novickogo Yablunevi vstanovleno memorialnij znak u 115 rokovini pam yati vid smerti z napisom ukrayinskoyu ta polskoyu movami Maksimilian Sila Novickij 1826 1890 zoolog entomolog ihtiolog profesor Yagelonskogo Universitetu urodzhenec Yabluneva Vid meshkanciv Pokuttya ta rodichiv u krayi N E 2005 Primitkihttp tnk krakow pl czlonkowie nowicki sila nowicki maksymilian Telegramy Kuriera Lwowskiego Wieden Kurjer Lwowski nr 121 30 kwietnia 1888 dodatek pol Kawecki Z Nowicki Sila Nowicki Maksymilian 1826 1890 S 330 Ne zrozumilo pro yaku richku jdetsya DzherelaKawecki Z Nowicki Sila Nowicki Maksymilian 1826 1890 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1978 T HHIII 4 zeszyt 99 S 330 331 pol zs sierakow pl pol Zespol Szkol w Serakowie im prof Maksymiliana Sila Nowickiego Arhiv originalu za 2 kvitnya 2016 Procitovano 3 kvitnya 2022 PosilannyaAndrij M Zamoroka 20 veresnya 2007 Odna lyudina Maksimilian Sila Novickij naturalist if ua Stanislavivskij Naturalist Procitovano 3 kvitnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya M J Minakowski Genealogia potomkow Sejmu Wielkiego Maksymilian Sila Nowicki ID psb 20219 1 sejm wielki pl pol Stanislavivskij Naturalist Procitovano 3 kvitnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya museunacional ufrj br angl Arhiv originalu za 25 bereznya 2019 Procitovano 3 kvitnya 2022