Мета́н (англ. methane, нім. Methan n) — найпростіша органічна сполука вуглецю з воднем, природний безбарвний газ без запаху, хімічна формула — CH4.
Метан | |
---|---|
![]() Стерео, скелетна формула метану з доданими вимірами | |
![]() Модель метану з кульок і паличок | ![]() Компактна модель метану |
Систематична назва | Carbane (не рекомендується ніколи) |
Інші назви |
|
Ідентифікатори | |
Номер CAS | 74-82-8 |
PubChem | 297 |
Номер EINECS | 200-812-7 |
DrugBank | 15994 |
KEGG | C01438 |
Назва MeSH | Methane |
ChEBI | 16183 |
RTECS | PA1490000 |
SMILES | C |
InChI | InChI=1S/CH4/h1H4 |
Номер Бельштейна | 1718732 |
Номер Гмеліна | 59 |
B01453 | |
Властивості | |
Молекулярна формула | CH4 |
Молярна маса | 16,04 г/моль |
Зовнішній вигляд | безбарвний газ |
Запах | без запаху |
Густина |
|
Тпл | -182.456 |
Розчинність (вода) | 22.7 mg·L−1 |
Розчинність | розчинний в етанолі, діетиловому етері, бензені, толуені, метанолі, ацетоні і нерозчинний у воді |
Структура | |
Геометрія | тетраедр |
Дипольний момент | 0 D |
Термохімія | |
Ст. ентальпія утворення ΔfH 298 | −74.6 kJ·mol−1 |
ΔcH 298 | −891 kJ·mol−1 |
Ст. ентропія S 298 | 186.3 J·(K·mol)−1 |
Теплоємність, c p | 35.7 J·(K·mol)−1 |
Небезпеки | |
ГГС піктограми | ![]() |
ГГС формулювання небезпек | 220 |
ГГС запобіжних заходів | 210 |
NFPA 704 | ![]() 4 2 0 |
4.4–17 % | |
Якщо не зазначено інше, дані наведено для речовин у стандартному стані (за 25 °C, 100 кПа) | |
Примітки картки |
Метан є основною складовою природного газу. Крім того, він міститься в кам'яновугільних пластах — під час їхньої розробки утворюються вибухонебезпечні суміші метану з повітрям, так званий «рудниковий газ».
Зустрічається в осадовому чохлі земної кори у вигляді вільних скупчень (покладів), в розчиненому (в нафті, пластових і поверхневих водах), розсіяному, сорбованому (породами і органічною речовиною) і твердому (газогідратному) станах.
При використанні в побуті, до метану звичайно додають одоранти зі специфічним «запахом газу».
Поширення у природі
Метан є основним компонентом:
- газів природних горючих (до 99,5 %),
- нафтових попутних (39—91 %),
- болотяних (понад 99 %) і рудникових (34—48 %) газів;
- присутній у газах грязьових вулканів (понад 95 %),
- спорадично зустрічається у вулканічних газах і в газах магматичних і метаморфічних порід.
Велика кількість метану розчинена у водах океанів, морів, озер. Середній вміст метану у водах Світового океану близько 10−2 см³/л, загальна кількість — 14·1012 м³. Кількість метану, розчиненого у пластових водах, на декілька порядків вища від його промислових запасів.
Метан присутній також в атмосферах Землі, Марса, Юпітера, Сатурна, Урана; в газах поверхневого ґрунту Місяця. Метан, який досягає поверхні й атмосфери, називають [en]. Основна маса метану літо- і гідросфери Землі утворилася при біохімічній і термокаталітичній деструкції розсіяної органічної речовини, вугілля і нафт. Метан утворюється при анаеробному розкладанні органічних речовин, зокрема целюлози (метанове бродіння).
В природі Землі метан досить поширений. Горючі природні гази складаються на 90—97 % з метану. Він утворює багато родовищ, з яких добувається і по газопроводах подається до місця використання. На дні боліт і ставків метан утворюється внаслідок розкладу залишків рослин без доступу повітря. Тому його називають ще болотним газом. Під назвою «рудниковий газ» метан нагромаджується у вугільних шахтах, внаслідок виділення з пластів вугілля і супутніх порід, в яких знаходиться у вільному та зв'язаному вигляді. На діючих шахтах спостерігається виділення метану з вугільних пластів у обсязі до 70−80 м³/т с. б. м. (т с. б. м. — тонна сухої беззольної маси), що робить економічно доцільним його самостійне або супутнє (дегазація) видобування з вугільних родовищ.
Рудниковий газ дуже небезпечний, оскільки з повітрям може утворювати вибухову суміш. Найвибухонебезпечніші концентрації метану у повітрі — 9—14 %.
Основний компонент природних (77—99 %), супутніх нафтових (31—90 %), рудникового та болотяного газів. Є парниковим газом.
При низьких температурах метан утворює сполуки включення — газові гідрати, що широко розповсюджені в природі.
Газові гідрати — тверді кристалічні речовини густиною 880—890 кг/м³, схожі на сніг або лід. Гідратоутворення відбувається в пористому середовищі осадового чохла з формуванням газогідратних покладів.
Фізичні властивості
Метан — безбарвний газ без запаху та смаку, майже у два рази легший від повітря. У воді малорозчинний. На повітрі або в атмосфері кисню він горить слабкосвітним полум'ям. Його суміш з повітрям або киснем вогне- та вибухонебезпечна.
Має густину за повітрям 0,555 (20 °C); молекулярна маса 16,04, tпл = −182,49 °C, tкип = −161,56 °C, критичний тиск 4,58 МПа, критична температура −82 °С, температура спалаху 87,8 °C, температура самозаймання 537,8 °C.
Будова молекули
Молекулярна формула СН4. Структурна і електронна формули:
Н | Н — С - Н | H
Молекула метану в декартових координатах (в ангстремах):
C 0.000000 0.000000 0.000000 H 0.000000 0.000000 1.089000 H 1.026719 0.000000 -0.363000 H -0.513360 -0.889165 -0.363000 H -0.513360 0.889165 -0.363000
Молекула метану у вигляді z-матриці:
C H 1 1.089000 H 1 1.089000 2 109.4710 H 1 1.089000 2 109.4710 3 120.0000 H 1 1.089000 2 109.4710 3 -120.0000
Отримання
У лабораторіях метан можна одержати при нагріванні ацетату натрію з твердим гідроксидом натрію або при дії води на :
- CH3COONa + NaOH → Na2CO3 + CH4 ↑
- Al4C3 + 12H2O → 4Al(OH)3 + 3CH4 ↑
Хімічні властивості
Перший член гомологічного ряду насичених (метанових) вуглеводнів. Метан являє собою малоактивну в хімічному відношенні речовину. При звичайних умовах він досить стійкий до дії кислот, лугів і окисників. Так, при пропусканні метану через розчин KMnO4, який є досить сильним окисником, він не окислюється і фіолетове забарвлення розчину не зникає. У реакції приєднання (сполучення) метан не вступає, оскільки в його молекулі всі чотири валентності атома вуглецю повністю насичені. Для метану, як і інших насичених вуглеводнів, типовими є реакції заміщення, при яких атоми водню заміщаються атомами інших елементів або атомними групами. Характерна для метану також реакція з хлором, яка відбувається при звичайній температурі під впливом розсіяного світла (при прямому сонячному світлі може статися вибух). При цьому атоми водню в молекулі метану послідовно заміщаються атомами хлору:
- CH4 + Cl2 → CH3Cl + HCl
- CH3Cl + Cl2 → CH2Cl2 + HCl
- CH2Cl2 + Cl2 → CHCl3 + HCl
- CHCl3 + Cl2 → CCl4 + HCl
Внаслідок реакції утворюється суміш хлоропохідних метану.
Також вступає у реакцію сульфохлорування — взаємодію із сумішшю хлору та діоксиду сірки з утворенням метансульфохлориду:
В атмосфері повітря метан горить безбарвним полум'ям з виділенням значної кількості тепла:
- CH4 + 2O2 → СО2 + 2Н2О
З повітрям метан утворює вогненебезпечну вибухову суміш. При нагріванні метану без доступу повітря до температури вище 1000 °C він розкладається на елементи — на вуглець (сажу) і водень:
- CH4 → С + 2Н2
При температурі 1500 °C без доступу кисню і наступному охолодженні відбувається піроліз метану до ацетилену і водню:
- 2CH4 → С2H2 + 3H2
Застосування
![]() |
Паливо |
Фізичні основи |
Сонце · Сонячна радіація |
Викопне паливо |
Вугілля · Горючі сланці · Гідрат метану · Нафта · Природний газ · Торф |
Водорості · Деревина · Рослинні і тваринні жири та олії · Трава |
Біопаливо · Генераторні гази · Кокс · |
Концепції |
|
Велика кількість метану використовується як зручне і дешеве паливо. Неповне спалювання метану дає сажу, яка йде на виготовлення друкарської фарби і як наповнювач каучуку, а при термічному розкладі (вище 1000 °C) одержують сажу і водень, який використовують для синтезу амоніаку. Продукт повного хлорування метану — тетрахлорид вуглецю CCl4 — є добрим розчинником жирів і застосовується для екстрагування жирів із зерен олійних рослин. Метан служить також вихідною речовиною для одержання ацетилену, метилового спирту і багатьох інших хімічних продуктів.
Метан (природний газ, стиснений природний газ — СПГ, CNG) як моторне пальне — найбезпечніший і екологічно чистий вид пального. Використання СПГ як моторного пального зростає завдяки низці переваг у порівнянні з бензиновим і дизельним паливом.
Метан як рудниковий газ
З повітрям метан утворює вибухові суміші. При вмісті в повітрі до 5−6 % метан горить біля джерела тепла (температура запалення 650—750 °С), при вмісті 5—15,2(16) % — вибухає, понад 16 % — може горіти при припливі кисню, зниження при цьому концентрації метану вибухонебезпечне.
Метан має слабку наркотичну дію. ГДК 300 мг/м³. Виділення метану у виробітках шахт створює особливу небезпеку при видобутку вугілля. Розрізняють три форми виділення метану в гірничих виробках: звичайне, суфлярне і раптове. За метановістю, відповідно до «Правил безпеки у вугільних шахтах», шахти поділяють на п'ять категорій. Критерієм такого поділу є відносна метановість, тобто кількість метану в кубометрах, що виділяється за добу на 1 т середньодобового видобутку:
- з виділенням метану до 5 м³/т;
- 5—0 м³/т;
- 10—15 м³/т;
- надкатегорійні — понад 15 м³/т; небезпечні за суфлярними виділеннями.
Шахти, що розробляють пласти, небезпечні або загрозливі за раптовими викидами вугілля, газу й породи, належать до особливої категорії — небезпечних за раптовими викидами.
Перспективним вважається видобуток метану з вугільних пластів (Див. метаноносність вугільного пласта, метан вугільних родовищ). Наприкінці XX ст. цією проблемою тільки в США займалися науковці бл. 40 університетів, задіяно бл. 100 фірм. Перші промислові спроби використати попутний метан (при вуглевидобутку) провадяться і в Україні, на Донбасі. У промисловості метан застосовують для одержання синтезгазу, ацетилену, хлороформу, чотирихлористого вуглецю, технічного вуглецю та ін. Продукти неповного окиснення метану є вихідними для виготовлення пластмас, використовуються в органічному синтезі.
Цікаві факти
- Чорне море багате на поклади метану, вони виявлені на глибинах 300—1000 м. У центральній глибоководній частині моря запаси оцінюють у 20—30 трлн м³, а загалом у Чорному морі, за прогнозами геологів України і Росії, міститься 60—80 трлн м³ цього газу. Очікувані запаси газу тільки в осадових породах в українській частині чорноморського дна — 7—10 трлн м³. Цього, при збереженні рівня споживання 2012 року, вистачить на сто років.
Див. також
Примітки
- Front Matter. Nomenclature of Organic Chemistry : IUPAC Recommendations and Preferred Names 2013 (Blue Book). Cambridge: The Royal Society of Chemistry. 2014. с. 3—4. doi:10.1039/9781849733069-FP001. ISBN .
Methane is a retained name (see P-12.3) that is preferred to the systematic name ‘carbane’, a name never recommended to replace methane, but used to derive the names ‘carbene’ and ‘carbyne’ for the radicals H2C2• and HC3•, respectively.
- Gas Encyclopedia. оригіналу за 26 грудня 2018. Процитовано 7 листопада 2013.
- Haynes, p. 3.344
- Haynes, p. 5.156
- NOAA Office of Response and Restoration, US GOV. METHANE. noaa.gov. оригіналу за 9 січня 2019. Процитовано 20 березня 2015.
- Etiope, Giuseppe; Sherwood Lollar, Barbara (1 квітня 2013). Abiotic Methane on Earth. Reviews of Geophysics. Т. 51. с. 276—299. doi:10.1002/rog.20011. ISSN 8755-1209. Процитовано 19 лютого 2024.
- Khalil, M. A. K. (1999-11). N ON -CO 2 G REENHOUSE G ASES IN T HE A TMOSPHERE. Annual Review of Energy and the Environment (англ.). Т. 24, № 1. с. 645—661. doi:10.1146/annurev.energy.24.1.645. ISSN 1056-3466. Процитовано 19 лютого 2024.
- . web.archive.org. 9 липня 2019. Архів оригіналу за 9 липня 2019. Процитовано 19 лютого 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: bot: Сторінки з посиланнями на джерела, де статус оригінального URL невідомий () - . web.archive.org. 20 січня 2019. Архів оригіналу за 20 січня 2019. Процитовано 19 лютого 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: bot: Сторінки з посиланнями на джерела, де статус оригінального URL невідомий () - Андрушків Б., Вовк І., Погайдак О. Удосконалення економічного інструментарію пошуку нових ресурсів в умовах пострадянського суспільства [ 14 жовтня 2013 у Wayback Machine.] // Галицький економічний вісник. Науковий журнал [ 14 жовтня 2013 у Wayback Machine.]. — 2012. № 3 (36) (с.:80-81) [ 14 жовтня 2013 у Wayback Machine.]
Джерела
- Деркач Ф. А. «Хімія» Л. 1968
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2007. — Т. 2 : Л — Р. — 670 с. — .
- Органічна хімія: Підруч. для студ. вищ. навч. закл. / Л. Д. Бобрівник, В. М. Руденко, Г. О. Лезенко. — К.; Ірпінь: ВТФ «Перун», 2005. — C. 143—144.
- Саранчук В. І., Ільяшов М. О., Ошовський В. В., Білецький В. С. Основи хімії і фізики горючих копалин. (Підручник з грифом Мінвузу). — Донецьк: Східний видавничий дім, 2008. — 640 с.
Література
- Метан і парниковий ефект атмосфери: (екол., біохім. та мікробіол. аспекти) / Л. І. Сологуб, Г. Л. Антоняк, Г. О. Богданов [та ін.]. − Л. : ПАІС, 2008. − 275 с. : табл. − Бібліогр. : с. 185−275 (1057 назв). − .
- Ластухін Ю. О., Воронов С. А. Органічна хімія. — 3-є. — Львів: Центр Європи, 2006. — 864 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Meta n angl methane nim Methan n najprostisha organichna spoluka vuglecyu z vodnem prirodnij bezbarvnij gaz bez zapahu himichna formula CH4 MetanStereo skeletna formula metanu z dodanimi vimiramiModel metanu z kulok i palichok Kompaktna model metanuSistematichna nazva Carbane ne rekomenduyetsya nikoli Inshi nazvi bolotnij gazprirodnij gazkarbonu tetragidridkarbyurovanij gidrogengidrogenu karbidIdentifikatoriNomer CAS 74 82 8PubChem 297Nomer EINECS 200 812 7DrugBank 15994KEGG C01438Nazva MeSH MethaneChEBI 16183RTECS PA1490000SMILES CInChI InChI 1S CH4 h1H4Nomer Belshtejna 1718732Nomer Gmelina 59B01453VlastivostiMolekulyarna formula CH4Molyarna masa 16 04 g molZovnishnij viglyad bezbarvnij gazZapah bez zapahuGustina 0 657 kg m 3 gaz 25 C 1 atm 0 717 kg m 3 gaz 0 C 1 atm 422 8 g L 1 ridina 162 C Tpl 182 456Rozchinnist voda 22 7 mg L 1Rozchinnist rozchinnij v etanoli dietilovomu eteri benzeni tolueni metanoli acetoni i nerozchinnij u vodiStrukturaGeometriya tetraedrDipolnij moment 0 DTermohimiyaSt entalpiya utvorennya DfHo 298 74 6 kJ mol 1DcHo 298 891 kJ mol 1St entropiya So 298 186 3 J K mol 1Teployemnist co p 35 7 J K mol 1NebezpekiGGS piktogramiGGS formulyuvannya nebezpek 220GGS zapobizhnih zahodiv 210NFPA 704 4 2 04 4 17 Yaksho ne zaznacheno inshe dani navedeno dlya rechovin u standartnomu stani za 25 C 100 kPa Instrukciya z vikoristannya shablonuPrimitki kartkiMolekula metanu Metan ye osnovnoyu skladovoyu prirodnogo gazu Krim togo vin mistitsya v kam yanovugilnih plastah pid chas yihnoyi rozrobki utvoryuyutsya vibuhonebezpechni sumishi metanu z povitryam tak zvanij rudnikovij gaz Zustrichayetsya v osadovomu chohli zemnoyi kori u viglyadi vilnih skupchen pokladiv v rozchinenomu v nafti plastovih i poverhnevih vodah rozsiyanomu sorbovanomu porodami i organichnoyu rechovinoyu i tverdomu gazogidratnomu stanah Pri vikoristanni v pobuti do metanu zvichajno dodayut odoranti zi specifichnim zapahom gazu Poshirennya u prirodiMetan ye osnovnim komponentom gaziv prirodnih goryuchih do 99 5 naftovih poputnih 39 91 bolotyanih ponad 99 i rudnikovih 34 48 gaziv prisutnij u gazah gryazovih vulkaniv ponad 95 sporadichno zustrichayetsya u vulkanichnih gazah i v gazah magmatichnih i metamorfichnih porid Velika kilkist metanu rozchinena u vodah okeaniv moriv ozer Serednij vmist metanu u vodah Svitovogo okeanu blizko 10 2 sm l zagalna kilkist 14 1012 m Kilkist metanu rozchinenogo u plastovih vodah na dekilka poryadkiv visha vid jogo promislovih zapasiv Metan prisutnij takozh v atmosferah Zemli Marsa Yupitera Saturna Urana v gazah poverhnevogo gruntu Misyacya Metan yakij dosyagaye poverhni j atmosferi nazivayut en Osnovna masa metanu lito i gidrosferi Zemli utvorilasya pri biohimichnij i termokatalitichnij destrukciyi rozsiyanoyi organichnoyi rechovini vugillya i naft Metan utvoryuyetsya pri anaerobnomu rozkladanni organichnih rechovin zokrema celyulozi metanove brodinnya V prirodi Zemli metan dosit poshirenij Goryuchi prirodni gazi skladayutsya na 90 97 z metanu Vin utvoryuye bagato rodovish z yakih dobuvayetsya i po gazoprovodah podayetsya do miscya vikoristannya Na dni bolit i stavkiv metan utvoryuyetsya vnaslidok rozkladu zalishkiv roslin bez dostupu povitrya Tomu jogo nazivayut she bolotnim gazom Pid nazvoyu rudnikovij gaz metan nagromadzhuyetsya u vugilnih shahtah vnaslidok vidilennya z plastiv vugillya i suputnih porid v yakih znahoditsya u vilnomu ta zv yazanomu viglyadi Na diyuchih shahtah sposterigayetsya vidilennya metanu z vugilnih plastiv u obsyazi do 70 80 m t s b m t s b m tonna suhoyi bezzolnoyi masi sho robit ekonomichno docilnim jogo samostijne abo suputnye degazaciya vidobuvannya z vugilnih rodovish Rudnikovij gaz duzhe nebezpechnij oskilki z povitryam mozhe utvoryuvati vibuhovu sumish Najvibuhonebezpechnishi koncentraciyi metanu u povitri 9 14 Osnovnij komponent prirodnih 77 99 suputnih naftovih 31 90 rudnikovogo ta bolotyanogo gaziv Ye parnikovim gazom Pri nizkih temperaturah metan utvoryuye spoluki vklyuchennya gazovi gidrati sho shiroko rozpovsyudzheni v prirodi Gazovi gidrati tverdi kristalichni rechovini gustinoyu 880 890 kg m shozhi na snig abo lid Gidratoutvorennya vidbuvayetsya v poristomu seredovishi osadovogo chohla z formuvannyam gazogidratnih pokladiv Fizichni vlastivostiMetan bezbarvnij gaz bez zapahu ta smaku majzhe u dva razi legshij vid povitrya U vodi malorozchinnij Na povitri abo v atmosferi kisnyu vin gorit slabkosvitnim polum yam Jogo sumish z povitryam abo kisnem vogne ta vibuhonebezpechna Maye gustinu za povitryam 0 555 20 C molekulyarna masa 16 04 tpl 182 49 C tkip 161 56 C kritichnij tisk 4 58 MPa kritichna temperatura 82 S temperatura spalahu 87 8 C temperatura samozajmannya 537 8 C Budova molekuliMolekulyarna formula SN4 Strukturna i elektronna formuli N N S N H Molekula metanu v dekartovih koordinatah v angstremah C 0 000000 0 000000 0 000000 H 0 000000 0 000000 1 089000 H 1 026719 0 000000 0 363000 H 0 513360 0 889165 0 363000 H 0 513360 0 889165 0 363000 Molekula metanu u viglyadi z matrici C H 1 1 089000 H 1 1 089000 2 109 4710 H 1 1 089000 2 109 4710 3 120 0000 H 1 1 089000 2 109 4710 3 120 0000OtrimannyaU laboratoriyah metan mozhna oderzhati pri nagrivanni acetatu natriyu z tverdim gidroksidom natriyu abo pri diyi vodi na CH3COONa NaOH Na2CO3 CH4 Al4C3 12H2O 4Al OH 3 3CH4 Himichni vlastivostiPershij chlen gomologichnogo ryadu nasichenih metanovih vuglevodniv Metan yavlyaye soboyu maloaktivnu v himichnomu vidnoshenni rechovinu Pri zvichajnih umovah vin dosit stijkij do diyi kislot lugiv i okisnikiv Tak pri propuskanni metanu cherez rozchin KMnO4 yakij ye dosit silnim okisnikom vin ne okislyuyetsya i fioletove zabarvlennya rozchinu ne znikaye U reakciyi priyednannya spoluchennya metan ne vstupaye oskilki v jogo molekuli vsi chotiri valentnosti atoma vuglecyu povnistyu nasicheni Dlya metanu yak i inshih nasichenih vuglevodniv tipovimi ye reakciyi zamishennya pri yakih atomi vodnyu zamishayutsya atomami inshih elementiv abo atomnimi grupami Harakterna dlya metanu takozh reakciya z hlorom yaka vidbuvayetsya pri zvichajnij temperaturi pid vplivom rozsiyanogo svitla pri pryamomu sonyachnomu svitli mozhe statisya vibuh Pri comu atomi vodnyu v molekuli metanu poslidovno zamishayutsya atomami hloru CH4 Cl2 CH3Cl HCl CH3Cl Cl2 CH2Cl2 HCl CH2Cl2 Cl2 CHCl3 HCl CHCl3 Cl2 CCl4 HCl Vnaslidok reakciyi utvoryuyetsya sumish hloropohidnih metanu Takozh vstupaye u reakciyu sulfohloruvannya vzayemodiyu iz sumishshyu hloru ta dioksidu sirki z utvorennyam metansulfohloridu H3C H SO2 Cl2 H3C SO2 Cl HCl displaystyle ce H3C H SO2 Cl2 gt H3C SO2 Cl HCl V atmosferi povitrya metan gorit bezbarvnim polum yam z vidilennyam znachnoyi kilkosti tepla CH4 2O2 SO2 2N2O Z povitryam metan utvoryuye vognenebezpechnu vibuhovu sumish Pri nagrivanni metanu bez dostupu povitrya do temperaturi vishe 1000 C vin rozkladayetsya na elementi na vuglec sazhu i voden CH4 S 2N2 Pri temperaturi 1500 C bez dostupu kisnyu i nastupnomu oholodzhenni vidbuvayetsya piroliz metanu do acetilenu i vodnyu 2CH4 S2H2 3H2ZastosuvannyaPalivoFizichni osnoviSonce Sonyachna radiaciya Fotosintez Roslini Biomasa Gumifikaciya Skam yaninnya GorinnyaVikopne palivoVugillya Goryuchi slanci Gidrat metanu Nafta Prirodnij gaz TorfVodorosti Derevina Roslinni i tvarinni zhiri ta oliyi TravaBiopalivo Generatorni gazi Koks Koncepciyipor Velika kilkist metanu vikoristovuyetsya yak zruchne i desheve palivo Nepovne spalyuvannya metanu daye sazhu yaka jde na vigotovlennya drukarskoyi farbi i yak napovnyuvach kauchuku a pri termichnomu rozkladi vishe 1000 C oderzhuyut sazhu i voden yakij vikoristovuyut dlya sintezu amoniaku Produkt povnogo hloruvannya metanu tetrahlorid vuglecyu CCl4 ye dobrim rozchinnikom zhiriv i zastosovuyetsya dlya ekstraguvannya zhiriv iz zeren olijnih roslin Metan sluzhit takozh vihidnoyu rechovinoyu dlya oderzhannya acetilenu metilovogo spirtu i bagatoh inshih himichnih produktiv Metan prirodnij gaz stisnenij prirodnij gaz SPG CNG yak motorne palne najbezpechnishij i ekologichno chistij vid palnogo Vikoristannya SPG yak motornogo palnogo zrostaye zavdyaki nizci perevag u porivnyanni z benzinovim i dizelnim palivom Metan yak rudnikovij gazZ povitryam metan utvoryuye vibuhovi sumishi Pri vmisti v povitri do 5 6 metan gorit bilya dzherela tepla temperatura zapalennya 650 750 S pri vmisti 5 15 2 16 vibuhaye ponad 16 mozhe goriti pri priplivi kisnyu znizhennya pri comu koncentraciyi metanu vibuhonebezpechne Metan maye slabku narkotichnu diyu GDK 300 mg m Vidilennya metanu u virobitkah shaht stvoryuye osoblivu nebezpeku pri vidobutku vugillya Rozriznyayut tri formi vidilennya metanu v girnichih virobkah zvichajne suflyarne i raptove Za metanovistyu vidpovidno do Pravil bezpeki u vugilnih shahtah shahti podilyayut na p yat kategorij Kriteriyem takogo podilu ye vidnosna metanovist tobto kilkist metanu v kubometrah sho vidilyayetsya za dobu na 1 t serednodobovogo vidobutku z vidilennyam metanu do 5 m t 5 0 m t 10 15 m t nadkategorijni ponad 15 m t nebezpechni za suflyarnimi vidilennyami Shahti sho rozroblyayut plasti nebezpechni abo zagrozlivi za raptovimi vikidami vugillya gazu j porodi nalezhat do osoblivoyi kategoriyi nebezpechnih za raptovimi vikidami Perspektivnim vvazhayetsya vidobutok metanu z vugilnih plastiv Div metanonosnist vugilnogo plasta metan vugilnih rodovish Naprikinci XX st ciyeyu problemoyu tilki v SShA zajmalisya naukovci bl 40 universitetiv zadiyano bl 100 firm Pershi promislovi sprobi vikoristati poputnij metan pri vuglevidobutku provadyatsya i v Ukrayini na Donbasi U promislovosti metan zastosovuyut dlya oderzhannya sintezgazu acetilenu hloroformu chotirihloristogo vuglecyu tehnichnogo vuglecyu ta in Produkti nepovnogo okisnennya metanu ye vihidnimi dlya vigotovlennya plastmas vikoristovuyutsya v organichnomu sintezi Cikavi faktiChorne more bagate na pokladi metanu voni viyavleni na glibinah 300 1000 m U centralnij glibokovodnij chastini morya zapasi ocinyuyut u 20 30 trln m a zagalom u Chornomu mori za prognozami geologiv Ukrayini i Rosiyi mistitsya 60 80 trln m cogo gazu Ochikuvani zapasi gazu tilki v osadovih porodah v ukrayinskij chastini chornomorskogo dna 7 10 trln m Cogo pri zberezhenni rivnya spozhivannya 2012 roku vistachit na sto rokiv Div takozhBolotyanij gaz Metan vugilnih rodovish Metanova zona Metanovist virobok Metanoyemnist vugillya Prirodni goryuchi gazi Signalizator metanu Termokonduktometrichnij datchik metanu BiometanPrimitkiFront Matter Nomenclature of Organic Chemistry IUPAC Recommendations and Preferred Names 2013 Blue Book Cambridge The Royal Society of Chemistry 2014 s 3 4 doi 10 1039 9781849733069 FP001 ISBN 978 0 85404 182 4 Methane is a retained name see P 12 3 that is preferred to the systematic name carbane a name never recommended to replace methane but used to derive the names carbene and carbyne for the radicals H2C2 and HC3 respectively Gas Encyclopedia originalu za 26 grudnya 2018 Procitovano 7 listopada 2013 Haynes p 3 344 Haynes p 5 156 NOAA Office of Response and Restoration US GOV METHANE noaa gov originalu za 9 sichnya 2019 Procitovano 20 bereznya 2015 Etiope Giuseppe Sherwood Lollar Barbara 1 kvitnya 2013 Abiotic Methane on Earth Reviews of Geophysics T 51 s 276 299 doi 10 1002 rog 20011 ISSN 8755 1209 Procitovano 19 lyutogo 2024 Khalil M A K 1999 11 N ON CO 2 G REENHOUSE G ASES IN T HE A TMOSPHERE Annual Review of Energy and the Environment angl T 24 1 s 645 661 doi 10 1146 annurev energy 24 1 645 ISSN 1056 3466 Procitovano 19 lyutogo 2024 web archive org 9 lipnya 2019 Arhiv originalu za 9 lipnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 bot Storinki z posilannyami na dzherela de status originalnogo URL nevidomij posilannya web archive org 20 sichnya 2019 Arhiv originalu za 20 sichnya 2019 Procitovano 19 lyutogo 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 bot Storinki z posilannyami na dzherela de status originalnogo URL nevidomij posilannya Andrushkiv B Vovk I Pogajdak O Udoskonalennya ekonomichnogo instrumentariyu poshuku novih resursiv v umovah postradyanskogo suspilstva 14 zhovtnya 2013 u Wayback Machine Galickij ekonomichnij visnik Naukovij zhurnal 14 zhovtnya 2013 u Wayback Machine 2012 3 36 s 80 81 14 zhovtnya 2013 u Wayback Machine DzherelaDerkach F A Himiya L 1968 Mala girnicha enciklopediya u 3 t za red V S Bileckogo D Donbas 2007 T 2 L R 670 s ISBN 57740 0828 2 Organichna himiya Pidruch dlya stud vish navch zakl L D Bobrivnik V M Rudenko G O Lezenko K Irpin VTF Perun 2005 C 143 144 Saranchuk V I Ilyashov M O Oshovskij V V Bileckij V S Osnovi himiyi i fiziki goryuchih kopalin Pidruchnik z grifom Minvuzu Doneck Shidnij vidavnichij dim 2008 640 s LiteraturaMetan i parnikovij efekt atmosferi ekol biohim ta mikrobiol aspekti L I Sologub G L Antonyak G O Bogdanov ta in L PAIS 2008 275 s tabl Bibliogr s 185 275 1057 nazv ISBN 978 966 7651 81 7 Lastuhin Yu O Voronov S A Organichna himiya 3 ye Lviv Centr Yevropi 2006 864 s ISBN 966 7022 19 6