Мака́рів — селище Бучанського району Київської області, центр Макарівської селищної громади, розташований на березі річки Здвиж.
селище Мака́рів | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | |||||
Область | Київська область | ||||
Район | Бучанський район | ||||
Громада | Макарівська селищна громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA32080190010023112 | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | ХІ ст. | ||||
Перша згадка | 1506 (518 років) як с. Воронин | ||||
Колишня назва | Воронин | ||||
Статус | із 2024 року | ||||
Площа | 6.3 км² | ||||
Населення | ▬ 12300 (за переписом); 15650(фактично) (23.02.2022) | ||||
Густота | 237,4 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 08001 — 08002 | ||||
Телефонний код | +380 4578 | ||||
Географічні координати | H G O | ||||
Водойма | Річка Здвиж | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Бородянка | ||||
До станції: | 20 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | 08001, Київська обл., Бучанський р-н, с. Макарів, вул. Димитрія Ростовського, 30 | ||||
Карта | |||||
![]() Мака́рів | |||||
![]() Мака́рів | |||||
|
Населення
Історія
Поблизу Макарова знайдено артефакти й рештки поселень доісторичних епох, виявлено залишки давньоруського Городища Х—ХІІІ століть. Деякі історики та археологи вважають, що на місці сучасного Макарова знаходилося літописне місто Здвижень. Біля сучасного селища проходив один зі Змієвих валів.
Від початків поселення до святого Димитрія (Туптала)
Початкова задокументована історія Макарова пов'язана із селом Воронин, яке входило до числа Ясинецьких маєтків литовських феодалів Івашенцевичів (Васенцевичів). Вперше згадується в складі маєтностей Ясинецьких 1506 року. Макар Васенцевич, який став постійно жити у Воронині, змінив своє прізвище на Макарович, а назву села на Макарів.
Наприкінці XVI століття Микола (Михайло), онук Макара, перетворив макарівське дворище на фортецю. Через рови перекидалися містки. З півдня замок захищала річка Здвиж. Ім'я наступного власника Макарова, польського коронного стражника Самуеля Лаща, асоціювалося з неймовірною жорстокістю щодо селян.
Потому великий маєток Макаревичів розділили між собою нащадки цього роду по жіночій лінії — князі Збаразькі, Любомирські і Харленські, зокрема Макарів з околицями дістався Харленським (Харлінським).
Під час Хмельниччини (1648—76) Макарівський маєток Харленських був спалений, а місцеве населення активно долучилося до українського національно-визвольного руху. У 2-й половині XVII століття попри намагання польських панів тримати місцеве населення у покорі воно не раз ще поставало — у середині 1660-х макарівські селяни долучилися до повстання і походів на чолі з овруцьким полковником Дециком; у 1694 році Макарів звільнили козаки Семена Палія. У цей час у містечку діяла Макарівська сотня Київського полку. Цей же період пов'язаний із найвідомішим уродженцем Макарова — церковним і культурним діячем св. Дмитрієм Ростовським (Данило Туптало).
За умовами Прутського трактату (1711) Макарів лишався під владою Польщі. На початку XVIII століття село належало одному з найбільших магнатів Правобережжя князеві Любомирському, згодом — ксьондзеві Каєтану Росцішевському, що в 1768 році (під час Коліївщини), змушений був тікати від гайдамаків на чолі з Іваном Бондаренком, чий загін зайняв Макарів у середині липня 1768 року. Невдовзі народний спротив було жорстко придушено, а ватажка впіймано на храмове свято в Макарові.
Макарівський замок
В Макарові з XVI по XVIII століття існував замок. В останні роки польського панування в замку розміщувався невеликий гарнізон, озброєний гарматами.
Від кінця XVIII — до початку XX ст.
Унаслідок поділів Польщі (1772, 1793, 1795) Макарів у 1804 став волосним центром Київського повіту Київської губернії. Станом на 1846 рік у ньому мешкали 946 жителів.
У XIX столітті відбувається економічний розвиток Макарова — так у 1866 році тут діяли невеликі підприємства: винокурний, пивоварний і два шкіряних заводи, цегельня. Щороку тут відбувалося 14 ярмарків.
На початку ХХ століття Макарів уже був великим містечком, яке належало поміщику М. фон Мекку. Жителі Макарівської волості брали участь в російсько-японській війні (1904—5), революції 1905—1907 років, Першій світовій війні, подіях 1917—1920 років.
У 1917 році, зокрема, Макарів став осередком гострої боротьби між місцевими органами Української Центральної Ради і більшовицьким революційним комітетом. Під час Української революції (1917–1921) влада у Макарові змінювалась неодноразово, допоки влітку 1920 року містечко остаточно було окуповано Радянською Росією.
1921 році Макарівщина та Бишівщина анексовані на користь маріонеткової адміністрації Радянської України.
Макарів в СРСР і за сучасності
1923 Макарів став районним центром у складі Київської округи, від 1932 року — у складі Київської області.
У 1920-х роках на Макарівщині розгорталась колективізація, у 1930-х роках на Макарівщині лютував сталінський терор. Під час Голодомору (1932—33) у Макарові та районі відбирався врожай і продукти харчування, внаслідок чого кількість жертв убивства голодом склала 3 450 осіб, з них — 99 дітей. Винні не покарані.
.
У грудні 1940 року в Макарові була організована районна сільськогосподарська виставка, яку відвідали 10 тисяч колгоспників району і делегації 20 районів області.
Під час Другої світової війни Макарів з 10 липня 1941 року по 8 листопада 1943 року під німецькою адміністрацією, перебував у складі рейхскомісаріату «Україна». Значне на той час єврейське населення міста зазнало геноциду з боку німецьких окупантів, як і у багатьох подібних містечках України. На території Макарівського району базувалися партизанські загони С. Ковпака та М. Наумова. У відповідних карних акціях німці розгортали терор проти місцевого українського населення.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekptTDA1aGNubHplVjk2WDJsemRHOXlhV2xmVFdGcllYSnBkbk5yYjJodlgzSmhhVzl1ZFM1d1pHWXZjR0ZuWlRFdE1qSXdjSGd0VG1GeWVYTjVYM3BmYVhOMGIzSnBhVjlOWVd0aGNtbDJjMnR2YUc5ZmNtRnBiMjUxTG5Ca1ppNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У 1950—1960-х роках — спроби відновити господарства Макарова і Макарівщини — створені автопарк, міжколгоспне будівельне підприємство, комбінат комунальних підприємств, ремонтно-будівельну організацію, медичне училище.
Від 1956 року Макарів — селище.
Після Чорнобильської трагедії (1986) Макарів і район прийняв і облаштував численних переселенців.
Від 1991 року Макарів — у незалежній Україні. У 1990—2000-х відбулися значні зміни в економіці міста, але місто і район традиційно лишаються орієнтованими на виробництво і перероблення сільськогосподарську продукцію. Цьому, зокрема, сприяє створений у 2000 році Макарівський сільський сервісний центр, що надає послуги сільському населенню.
2005 соратник Президента Віктора Ющенка Роман Безсмертний (родом з Мотижина Макарівського району) в Макарові презентував розроблену ним адміністративно-територіальну реформу.
Поступово відроджується духовність, розвивається культура — у 2007 році у Макарові був затверджений і прийнятий селищний герб; була відкрита і освячена церква на честь святого Димитрія Ростовського, у якій знаходиться частинка мощей цього святого; встановлено величний пам'ятник на його честь.
Російське вторгнення в Україну
27 лютого 2022 року в Макарові зафіксовано техніку окупанта, яка мала намір прорватися до Києва. 2 березня 14-та окрема механізована бригада імені князя Романа Великого та 95-та окрема десантно-штурмова бригада звільнили селище та закріпилися у ньому. Проте надалі Макарів перебував під постійними обстрілами окупантів, станом на 25 березня був зруйнований на 70 %.
8 квітня 2022 року, після звільнення Макарова від московитської навали селищний голова Вадим Токар повідомив, що за попередніми підрахунками населений пункт зруйновано на близько 40 %, було виявлено 132 цивільних особи розстріляних російськими катами. Немає жодного неушкодженого адміністративного приміщення.
Населення
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 92,8 % |
російська | 6,8 % |
інші/не визначилися | 0,4 % |
Економіка
Макарівщина традиційно є сільськогосподарсько орієнтованою — основними напрямками сільськогосподарського виробництва є вирощування зернових, зернобобових, технічних культур, в тому числі картоплі та льону, а також виробництво молока і м'яса, вирощування худоби та птиці. Саме з метою покращення соціальної інфраструктури та розвитку послуг в Макарівському районі в 2000 році був створений і успішно діє Макарівський сільський сервісний центр, який надає послуги сільському населенню; також працює кредитна спілка власників особистих підсобних господарств «Господар».
Специфікація економіки зумовила також те, що понад 2/3 у загальному обсязі промислової продукції припадає на виробництво товарів народного споживання, причому на 90 % це харчова і переробна промисловість.
Загалом промисловість колишнього Макарівського району представлена близько 10 основними підприємствами, причому майже всі мають недержавну форму власності. В структурі промислового виробництва пріоритетне місце належить харчовій промисловості. У Макарові, зокрема, працюють хлібозавод, ряд інших незначних виробництв.
Загалом на Макарівщині — понад 200 малих підприємців. До літа 2020 року населення Макарівського району обслуговували 3 стаціонарні ринки і близько 300 об'єктів торгівлі та громадського харчування.
Макарів має автомобільне і автобусне сполучення із Києвом та сусідніми райцентрами Київщини та Житомирщини. У селищі функціонує автостанція. Найближчою залізничною станцією для Макарова є станція «Бородянка», на відстані 25 км у сусідньому райцентрі Київщини смт Бородянці.
Соціальна сфера: медицина і освіта
Медичне обслуговування населення Макарова та громади здійснюють Макарівська центральна районна лікарня та Макарівський центр первинної медико-санітарної допомоги. Вже за незалежності України у центральній лікарні відкрито оснащене реанімаційне відділення, укомплектовано сучасним обладнанням кабінети ультразвукової та функціональної діагностики, ендоскопічний кабінет.
У Макарові діє мережа навчальних закладів — загальноосвітніх, дошкільних, позашкільних і спеціальних.
Макарівські загальноосвітні заклади:
- Макарівський навчально-виховний комплекс «загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів — природничо-математичний ліцей» (директор Українець Надія Миколаївна; вул. Піонерська, 3);
- Макарівський навчально-виховний комплекс «загальноосвітня школа І ступеня — районна гімназія» (директор ; вул. Ватутіна, 10).
Дошкільні навчальні заклади Макарова:
- Макарівський ДНЗ «Барвінок» (вул. Ватутіна, 13) (зруйнований у березні 2022 р. російськими військами);
- Макарівський ДНЗ «Теремок» (вул. Проектна, 10а) (зруйнований у березні 2022 р. російськими військами);
- Макарівський ЦРД «Пролісок» (вул. Проектна, 5).
Позашкільні освітні заклади в Макарові:
- Центр творчості дітей та юнацтва імені Д. Туптала (керівник Бельмега Любов Олександрівна; вул. Димитрія Ростовського, 37);
- Дитячо-юнацька спортивна школа (директор Вдовиченко Сергій Григорович; вул. Димитрія Ростовського, 27);
- Міжшкільний навчально- виробничий комбінат (вул. Димитрія Ростовського, 60).
На базі колишнього дитячого будинку «Барвінок» у 2011 році було створено новітній заклад — Макарівський центр соціальної підтримки для дітей та сімей «Промінь надії»
Вищу освіту (профільну) в Макарові можна здобути у Макарівському медичному коледжі.
ЗМІ
Місцеві засоби масової інформації у Макарові:
- газета «Макарівські вісті» — видається з 1932 року;
- газета — видається з 2021 року;
- ТРК «Авіс» — засновником і керівником є Вареник Юрій Олександрович; мовлення здійснюється 4 години на добу щоденно, окрім понеділка; фактичне покриття включає не лише колишній Макарівський, а й колишній Бородянський та Фастівський райони.
- приватна суспільно-політична газета «Макарів Діловий»
- приватна суспільно-політична газета «Рідні Обрії».
Культура, краєзнавство, фестивалі
Творчі колективи, краєзнавство і фестивалі
Творчі колективи Макарова:
- аматорський фольклорний колектив «Чебреці» (художній керівник — Гончаренко Галина Федорівна, заслужений працівник культури) — дав близько 20 повних самостійних концертів, бере участь у різноманітних фольклорно-етнографічних і культурних фестивалях, оглядах, заходах.
- аматорський хореографічний колектив «Ясочка» (керівник — Смоленська Оксана Анатоліївна) — бере участь у концертах, присвячених відзначенню державних та професійних свят.
- хоровий ансамбль «Свят-коло» (керівник — Степурко Віктор Іванович, член спілки композиторів України) — започатковано і проведено перший фестиваль духовної музики ім. Данила Туптала; бере участь у концертах та урочистостях.
У Макарові функціонує краєзнавчий клуб «Пошук» під керівництвом Д. Нетреби. Для підростаючого покоління щороку в селищі проводиться туристичний зліт юних туристів «Козацькі походи».
Серед інших місцевих свят і фестивалів, які організуються і проводяться останнім часом (2000-ні) у Макарові:
- Фестиваль духовної музики імені Данила Туптала. Узагалі в містечку розробляється проект духовно-історичного культурно-освітнього центру імені Дмитрія Ростовського, куди мають увійти пам'ятник і проектований музей землякові, духовна бібліотека;
- театралізоване дійство «Ось і прийшла до мене неділенька зелена», що відбувається щочервня на Зелені Свята на центральній площі Макарова, біля районного будинку культури;
- щолипневе театралізоване свято на березі Здвижу в Панському парку «Ой на Івана, ой на Купала».
Релігія
Православні церкви Макарова:
- Свято-Дмитріївська церква — храм на честь Святителя Дмитрія, митрополита Ростовського Української Православної церкви Київського Патріархату почали будувати в 2004 році; освячення храму здійснив 10 листопада 2007 року Святійший Патріарх Київський і всієї Руси-України Філарет у співслужінні архиєпископа Переяслав-Хмельницького Димитрія, благочинного району та настоятеля протоієрея Богдана Лисиченка, чисельного духовенства міста Києва та єпархії. 27 жовтня 2010 року настоятель храму в ім'я святителя Димитрія Ростовського протоієрей Богдан Лисиченко перейшов до Української Православної Церкви (Московського патріархату) і, змінивши установчі документи, перевів у цей патріархат Свято-Димитріївську церкву. Представники УПЦ КП назвали це «рейдерським захопленням». Конфлікт не вичерпано й досі.
- Свято-Іллінська церква (ПЦУ) — як парафія (Свято-Іллінська) у Макарові бере початок у XIX столітті; існував дерев'яний храм, зведений 1881 року на місці більш давньої церкви середини 18 століття, збудованоЇ, у свою чергу, на місці ще більш давнього храму. Будівництво кам'яної церкви для потреб відновленої 1991 року релігійної громади під патронатом УПЦ МП було розпочато на початку 1990-х років; освячено храм у серпні 2007 року.
Метричні книги, клірові відомості, сповідні розписи церкви св. Іллі м-ка Макарів Київського пов. Київської губ. зберігаються в ЦДІАК України.
- Церква Першоверховних апостолів Петра і Павла — парафія Переяслав-Хмельницької єпархії УПЦ Київського Патріархату, зареєстрована 27.12.2013 р. Від грудня 2018 року — у складі ПЦУ.
В березні 2022 року храм святих апостолів Петра і Павла в смт. Макарів, що знаходиться на Городищі біля історико-краєзнавчого музею, зазнав пошкоджень. У церковній будівлі були вибиті вікна. На східній стороні, у безпосередньому сусідстві з церквою, на ґрунті присутній слід попадання снаряду з важкої зброї.
15 квітня 2022 року селище Макарів відвідав Предстоятель помісної Української Православної Церкви (ПЦУ) Митрополит Епіфаній, який звершив у храмі святих першоверховних апостолів Петра і Павла молебень за Україну. Також помолився за всіх полеглих наших захисників та закатованих і вбитих мирних жителів.
Архітектура
У центральній частині селища збереглися окремі споруди забудови часів Російської імперії. Найбільшими є виробничі приміщення Макарівського хлібзаводу — два прибудовані один до одного двоповерхові виробничі корпуси із відповідним оформленням фасадів. Ці споруди в минулому були броварнею — пивоварним заводом..
Окрім того, декілька житлових будинків межі ХІХ-ХХ століть збереглися на початку вулиці Фрунзе.
Забудова селища — переважно сільська, втім центральна частина справляє приємне враження охайного містечка завдяки, в першу чергу, вдалій організації 2 площ, а також оточуючій забудові — окремі будівлі сталінського періоду (з характерним для них виглядом), успішно перемежовані з модерними будинками, тобто відсутність зразків шаблонної (зокрема для райцентрів) сірої радянської забудови 1970-х років, якщо і є, то в реконструйованому вигляді; пануючим кольором у середмісті Макарова є білий (світлий) — колір фасадів значного числа будинків. Домінантою центральної площі є хоча і типовий, але гарний в архітектурному і функціональному плані районний будинок культури, доволі яскраво доповнений барельєфом в українському національному дусі.
Архітектурне обличчя Макарова формують також селищні пам'ятники — у центрі це численні радянські пам'ятники на вшанування подій та учасників німецько-радянської війни та встановлене за незалежності України (2007) погруддя Тараса Шевченка; поряд із центром у районі Свято-Дмитріївського храму створено оригінальну меморіальну ділянку вже у 2-й половині 2000-х років — пам'ятник Святителю Дмитрію (Дмитро Туптало) і пам'ятний знак Жертвам Голодомору і репресій.
Персоналії
Відомі уродженці Макарова:
- Марченко Сергій Михайлович — 19-й Міністр фінансів України.
- Паламаренко Анатолій Несторович (народився 12 липня 1939) — майстер художнього слова, народний артист України, лауреат Національної премії ім. Т. Г. Шевченка.
- Потапенко Олексій Володимирович (1978—2014) — Герой України, що загинув на Сході.
- Туптало Сава Григорович (1599, Макарів, Київщина — 6 січня ст. ст. 1703, Київ) — сотник макарівський і київський, козацький діяч, благодійник.
- Туптало Данило Савич (Димитрій Ростовський, Туптало Данило, Туптало Дмитро) (грудень 1651, Макарів, Київщина — 28 жовтня ст. ст. 1709, Ростов) — святий, митрополит Ростовський та Ярославський, церковний діяч, вчений, письменник і проповідник. Український письменник, історик, богослов і релігійний діяч.
У Макарові мешкали:
- Василець Олександр Кузьмович (1978—2014) — герой АТО.
- Лящ Самійло (1588—1649) — польський шляхтич, військовий, відомий з вчинених розбоїв та насильств.
- Нетреба Діна Свиридівна (1935—2018) — краєзнавець.
- Палійчук Борис Дмитрович (1913—1995) — український радянський письменник.
Нині проживає лауреат Шевченківської премії, автор численних симфонічних та оперних партитур композитор В. І. Степурко.
Загинули в 2022 році:
- Мрочко Костянтин Васильович (1984—2022) — солдат Збройних Сил України, учасник російсько-української війни, Герой України (посмертно).
Галерея
- Центральна площа Макарова.
- У центрі селища.
- Поштамт і Макарівське відділення Укртелекому
- Свято-Іллінська церква (ПЦУ)
- Старий виробничий корпус хлібзаводу
- Площа біля автостанції
- Макарівська картинна галерея
- р.Здвиж в Макарові
Див. також
Виноски
- . Архів оригіналу за 6 вересня 2019. Процитовано 30 червня 2016.
- . Архів оригіналу за 16 серпня 2016. Процитовано 30 червня 2016.
- Букет Є. Історія кожного поселення — сягає коренями у глиб століть // Макарівські вісті. — 2012. — 3 лютого. — № 5 (10705). — С. 4-5.
- Букет Євген. Іван Бондаренко — останній полковник Коліївщини. Історичний нарис. — Київ: Видавництво «Стікс», 2014. — 320 с.
- Перелік населених пунктів Макарівського району та кількість загиблих жителів під час Голодомору 1932—1933 років[недоступне посилання з червня 2019] на Офіційний сайт Макарівської районної державної адміністрації [ 2 квітня 2015 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 23 квітня 2017. Процитовано 11 листопада 2010.
- . Архів оригіналу за 29 березня 2022. Процитовано 27 березня 2022.
- Макарів на Київщині зруйнований на 40%, росіяни розстріляли 132 людини – селищний голова. Тексти. 8 квітня 2022.
- Окупанти вбивали мирне населення та ґвалтували дівчат: як живе звільнений Макарів - kyivyes.com.ua (укр.). 6 квітня 2022. Процитовано 29 квітня 2022.
- (Інформація) про Макарівський район [ 16 серпня 2016 у Wayback Machine.] на Сайт смт Макарів [ 7 квітня 2022 у Wayback Machine.]
- Освіта [ 4 жовтня 2009 у Wayback Machine.] на Офіційний сайт Макарівської районної державної адміністрації [ 2 квітня 2015 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 23 березня 2017. Процитовано 22 березня 2017.
- ЗМІ [ 4 жовтня 2009 у Wayback Machine.] на Офіційний сайт Макарівської районної державної адміністрації [ 2 квітня 2015 у Wayback Machine.]
- Сайт газети «Рідні Обрії» [ 16 вересня 2013 у Wayback Machine.] створено в Макарів — бізнес довідник [ 25 березня 2013 у Wayback Machine.]
- Культура [ 2 грудня 2008 у Wayback Machine.] на Офіційний сайт Макарівської районної державної адміністрації [ 2 квітня 2015 у Wayback Machine.]
- Макарівський район // Київщина Туристична. Путівник., К.: «Світ успіху», 2009. — С. 288—289
- У м. Макарові освячено храм на честь свт. Димитрія [ 14 березня 2016 у Wayback Machine.] // інф. за 28 листопада 2007 року на Офіційний сайт Української Православної Церкви (Київський Патріархат) [ 24 листопада 2010 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 22 березня 2012. Процитовано 4 листопада 2012.
- . Архів оригіналу за 25 травня 2011. Процитовано 4 листопада 2012.
- Українська православна церква. Свято-Іллінська парафія (смт Макарів) [ 28 березня 2010 у Wayback Machine.] на Сайт «Громадянське суспільство і влада» (інтерактивна інформаційно-аналітична система) [ 8 вересня 2010 у Wayback Machine.]
- Київська область. Предстоятель Української Православної Церкви освятив Свято-Іллінський храм у місті Макарів. [ 3 грудня 2011 у Wayback Machine.] // повідомл. за 27 серпня 2007 року на Офіційний сайт Української Православної Церкви [ 8 липня 2008 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 17 грудня 2018. Процитовано 17 грудня 2018.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Митрополит Епіфаній у Макарові звершив молебень за Україну. 15 квіт. 2022 р.
- Макарів // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1981. — Т. 6 : Куликів — Мікроклімат. — 552 с., [22] арк. іл. : іл., табл., портр., карти + 1 арк с. — С. 310
Джерела, посилання та література
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Макарів |
- Верменич Я. В. Макарів [ 8 серпня 2014 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. НАН України. Інститут історії України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6: Ла-Мі. — 790 с. — С. 440—441
- Макарів // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1981. — Т. 6 : Куликів — Мікроклімат. — 552 с., [22] арк. іл. : іл., табл., портр., карти + 1 арк с. — С. 310
- Л. І. Похилевич «Перекази про населені місцевості Київської губернії статистичні, історичні та церковні нотатки про всі хутори, села, городки та міста, що знаходяться в межах губернії» Вид. Києво-Печерської лаври 1864 рік.
- В. М. Ричка «Формування території Київської землі» Київ, вид. «Нукова думка» 1988.
- Ащенко Н. В., Букет Є. В., Нетреба Д. С. та ін.; Упоряд. Букет Є. В. Нариси з історії Макарівського району: До 15-ї річниці Незалежності України. — Київ: «Логос», 2006. — С. 130—154.
- Едвард Руліковський, «Słownik Geograficzny Królestwa Polskiego», Варшава, 1885 р.
- П.Аброскін, В.Кривошея, О.Стасенко «Київщина козацька люди і долі» вид."Стилос" Київ 2004
- Макарівський район // Київщина Туристична. Путівник., К.: «Світ успіху», 2009. — С. 282—291
- Сайт смт Макарів [ 7 квітня 2022 у Wayback Machine.]
- Облікова Картка на вебпорталі Верховної Ради України [ 11 червня 2020 у Wayback Machine.]
- (рос.)
- Makarów // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1884. — Т. V. — S. 922. (пол.)
- Макарів. На Київськім Поліссі перлинонька сія. // матеріал за 27-10-2009 на mr-brut.livejournal.com (І ти, Брут? Нотатки здивованого журналіста) [ 23 квітня 2017 у Wayback Machine.]
- Букет Є. Історія кожного поселення — сягає коренями у глиб століть // Макарівські вісті. — 2012. — 3 лютого. — № 5 (10705). — С. 4-5.
- Макарів — Інформаційно-пізнавальний портал | Київська область у складі УРСР [ 5 квітня 2013 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, тома — Історія міст і сіл Української РСР: Київ. — К.: Гол. ред. УРЕ АН УРСР, 1968., Історія міст і сіл Української РСР. Київська область / Ф. М. Рудич (голова ред. колегії) та ін. — К.: Гол. ред. УРЕ, 1971. — 792 с.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Maka riv selishe Buchanskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti centr Makarivskoyi selishnoyi gromadi roztashovanij na berezi richki Zdvizh selishe Maka rivGerb Makarova Prapor MakarovaMakarivska selishna radaMakarivska selishna radaKrayina UkrayinaOblast Kiyivska oblastRajon Buchanskij rajonGromada Makarivska selishna gromadaKod KATOTTG UA32080190010023112Osnovni daniZasnovano HI st Persha zgadka 1506 518 rokiv yak s VoroninKolishnya nazva VoroninStatus iz 2024 rokuPlosha 6 3 km Naselennya 12300 za perepisom 15650 faktichno 23 02 2022 Gustota 237 4 osib km Poshtovij indeks 08001 08002Telefonnij kod 380 4578Geografichni koordinati 50 27 53 pn sh 29 48 25 sh d H G OVodojma Richka ZdvizhVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya BorodyankaDo stanciyi 20 kmSelishna vladaAdresa 08001 Kiyivska obl Buchanskij r n s Makariv vul Dimitriya Rostovskogo 30KartaMaka rivMaka rivMaka riv u VikishovishiNaselennya1864 1 880 pravoslavnih 585 rimskih katolikiv 88 yevreyiv 1207 1887 3 037 pravoslavnih 1205 rimskih katolikiv 107 yevreyiv 1725 2022 15 650 IstoriyaDokladnishe Istoriya Makarova Poblizu Makarova znajdeno artefakti j reshtki poselen doistorichnih epoh viyavleno zalishki davnoruskogo Gorodisha H HIII stolit Deyaki istoriki ta arheologi vvazhayut sho na misci suchasnogo Makarova znahodilosya litopisne misto Zdvizhen Bilya suchasnogo selisha prohodiv odin zi Zmiyevih valiv Vid pochatkiv poselennya do svyatogo Dimitriya Tuptala Gorodishe Makariv na misi livogo berega r Zdvizh Pochatkova zadokumentovana istoriya Makarova pov yazana iz selom Voronin yake vhodilo do chisla Yasineckih mayetkiv litovskih feodaliv Ivashencevichiv Vasencevichiv Vpershe zgaduyetsya v skladi mayetnostej Yasineckih 1506 roku Makar Vasencevich yakij stav postijno zhiti u Voronini zminiv svoye prizvishe na Makarovich a nazvu sela na Makariv Naprikinci XVI stolittya Mikola Mihajlo onuk Makara peretvoriv makarivske dvorishe na fortecyu Cherez rovi perekidalisya mistki Z pivdnya zamok zahishala richka Zdvizh Im ya nastupnogo vlasnika Makarova polskogo koronnogo strazhnika Samuelya Lasha asociyuvalosya z nejmovirnoyu zhorstokistyu shodo selyan Skulptura Danila Tuptala v Makarovi Potomu velikij mayetok Makarevichiv rozdilili mizh soboyu nashadki cogo rodu po zhinochij liniyi knyazi Zbarazki Lyubomirski i Harlenski zokrema Makariv z okolicyami distavsya Harlenskim Harlinskim Pid chas Hmelnichchini 1648 76 Makarivskij mayetok Harlenskih buv spalenij a misceve naselennya aktivno doluchilosya do ukrayinskogo nacionalno vizvolnogo ruhu U 2 j polovini XVII stolittya popri namagannya polskih paniv trimati misceve naselennya u pokori vono ne raz she postavalo u seredini 1660 h makarivski selyani doluchilisya do povstannya i pohodiv na choli z ovruckim polkovnikom Decikom u 1694 roci Makariv zvilnili kozaki Semena Paliya U cej chas u mistechku diyala Makarivska sotnya Kiyivskogo polku Cej zhe period pov yazanij iz najvidomishim urodzhencem Makarova cerkovnim i kulturnim diyachem sv Dmitriyem Rostovskim Danilo Tuptalo Za umovami Prutskogo traktatu 1711 Makariv lishavsya pid vladoyu Polshi Na pochatku XVIII stolittya selo nalezhalo odnomu z najbilshih magnativ Pravoberezhzhya knyazevi Lyubomirskomu zgodom ksondzevi Kayetanu Roscishevskomu sho v 1768 roci pid chas Koliyivshini zmushenij buv tikati vid gajdamakiv na choli z Ivanom Bondarenkom chij zagin zajnyav Makariv u seredini lipnya 1768 roku Nevdovzi narodnij sprotiv bulo zhorstko pridusheno a vatazhka vpijmano na hramove svyato v Makarovi Makarivskij zamok Dokladnishe Makarivskij zamok V Makarovi z XVI po XVIII stolittya isnuvav zamok V ostanni roki polskogo panuvannya v zamku rozmishuvavsya nevelikij garnizon ozbroyenij garmatami Vid kincya XVIII do pochatku XX st Unaslidok podiliv Polshi 1772 1793 1795 Makariv u 1804 stav volosnim centrom Kiyivskogo povitu Kiyivskoyi guberniyi Stanom na 1846 rik u nomu meshkali 946 zhiteliv U XIX stolitti vidbuvayetsya ekonomichnij rozvitok Makarova tak u 1866 roci tut diyali neveliki pidpriyemstva vinokurnij pivovarnij i dva shkiryanih zavodi cegelnya Shoroku tut vidbuvalosya 14 yarmarkiv Na pochatku HH stolittya Makariv uzhe buv velikim mistechkom yake nalezhalo pomishiku M fon Mekku Zhiteli Makarivskoyi volosti brali uchast v rosijsko yaponskij vijni 1904 5 revolyuciyi 1905 1907 rokiv Pershij svitovij vijni podiyah 1917 1920 rokiv U 1917 roci zokrema Makariv stav oseredkom gostroyi borotbi mizh miscevimi organami Ukrayinskoyi Centralnoyi Radi i bilshovickim revolyucijnim komitetom Pid chas Ukrayinskoyi revolyuciyi 1917 1921 vlada u Makarovi zminyuvalas neodnorazovo dopoki vlitku 1920 roku mistechko ostatochno bulo okupovano Radyanskoyu Rosiyeyu 1921 roci Makarivshina ta Bishivshina aneksovani na korist marionetkovoyi administraciyi Radyanskoyi Ukrayini Makariv v SRSR i za suchasnosti 1923 Makariv stav rajonnim centrom u skladi Kiyivskoyi okrugi vid 1932 roku u skladi Kiyivskoyi oblasti Pam yatnij znak Zhertv Golodomoru ta represij u Makarovi U 1920 h rokah na Makarivshini rozgortalas kolektivizaciya u 1930 h rokah na Makarivshini lyutuvav stalinskij teror Pid chas Golodomoru 1932 33 u Makarovi ta rajoni vidbiravsya vrozhaj i produkti harchuvannya vnaslidok chogo kilkist zhertv ubivstva golodom sklala 3 450 osib z nih 99 ditej Vinni ne pokarani U grudni 1940 roku v Makarovi bula organizovana rajonna silskogospodarska vistavka yaku vidvidali 10 tisyach kolgospnikiv rajonu i delegaciyi 20 rajoniv oblasti Pam yatnik na misci rozstrilu nacistami ponad 300 mirnih zhiteliv u chervni 1941 r Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni Makariv z 10 lipnya 1941 roku po 8 listopada 1943 roku pid nimeckoyu administraciyeyu perebuvav u skladi rejhskomisariatu Ukrayina Znachne na toj chas yevrejske naselennya mista zaznalo genocidu z boku nimeckih okupantiv yak i u bagatoh podibnih mistechkah Ukrayini Na teritoriyi Makarivskogo rajonu bazuvalisya partizanski zagoni S Kovpaka ta M Naumova U vidpovidnih karnih akciyah nimci rozgortali teror proti miscevogo ukrayinskogo naselennya Kniga Narisi z istoriyi Makarivskogo rajonu 2006 U 1950 1960 h rokah sprobi vidnoviti gospodarstva Makarova i Makarivshini stvoreni avtopark mizhkolgospne budivelne pidpriyemstvo kombinat komunalnih pidpriyemstv remontno budivelnu organizaciyu medichne uchilishe Vid 1956 roku Makariv selishe Pislya Chornobilskoyi tragediyi 1986 Makariv i rajon prijnyav i oblashtuvav chislennih pereselenciv Vid 1991 roku Makariv u nezalezhnij Ukrayini U 1990 2000 h vidbulisya znachni zmini v ekonomici mista ale misto i rajon tradicijno lishayutsya oriyentovanimi na virobnictvo i pereroblennya silskogospodarsku produkciyu Comu zokrema spriyaye stvorenij u 2000 roci Makarivskij silskij servisnij centr sho nadaye poslugi silskomu naselennyu 2005 soratnik Prezidenta Viktora Yushenka Roman Bezsmertnij rodom z Motizhina Makarivskogo rajonu v Makarovi prezentuvav rozroblenu nim administrativno teritorialnu reformu Postupovo vidrodzhuyetsya duhovnist rozvivayetsya kultura u 2007 roci u Makarovi buv zatverdzhenij i prijnyatij selishnij gerb bula vidkrita i osvyachena cerkva na chest svyatogo Dimitriya Rostovskogo u yakij znahoditsya chastinka moshej cogo svyatogo vstanovleno velichnij pam yatnik na jogo chest Rosijske vtorgnennya v Ukrayinu Dokladnishe Boyi za Makariv 27 lyutogo 2022 roku v Makarovi zafiksovano tehniku okupanta yaka mala namir prorvatisya do Kiyeva 2 bereznya 14 ta okrema mehanizovana brigada imeni knyazya Romana Velikogo ta 95 ta okrema desantno shturmova brigada zvilnili selishe ta zakripilisya u nomu Prote nadali Makariv perebuvav pid postijnimi obstrilami okupantiv stanom na 25 bereznya buv zrujnovanij na 70 8 kvitnya 2022 roku pislya zvilnennya Makarova vid moskovitskoyi navali selishnij golova Vadim Tokar povidomiv sho za poperednimi pidrahunkami naselenij punkt zrujnovano na blizko 40 bulo viyavleno 132 civilnih osobi rozstrilyanih rosijskimi katami Nemaye zhodnogo neushkodzhenogo administrativnogo primishennya NaselennyaMova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotokukrayinska 92 8 rosijska 6 8 inshi ne viznachilisya 0 4 EkonomikaMakarivshina tradicijno ye silskogospodarsko oriyentovanoyu osnovnimi napryamkami silskogospodarskogo virobnictva ye viroshuvannya zernovih zernobobovih tehnichnih kultur v tomu chisli kartopli ta lonu a takozh virobnictvo moloka i m yasa viroshuvannya hudobi ta ptici Same z metoyu pokrashennya socialnoyi infrastrukturi ta rozvitku poslug v Makarivskomu rajoni v 2000 roci buv stvorenij i uspishno diye Makarivskij silskij servisnij centr yakij nadaye poslugi silskomu naselennyu takozh pracyuye kreditna spilka vlasnikiv osobistih pidsobnih gospodarstv Gospodar Avtostanciya Makariv Specifikaciya ekonomiki zumovila takozh te sho ponad 2 3 u zagalnomu obsyazi promislovoyi produkciyi pripadaye na virobnictvo tovariv narodnogo spozhivannya prichomu na 90 ce harchova i pererobna promislovist Zagalom promislovist kolishnogo Makarivskogo rajonu predstavlena blizko 10 osnovnimi pidpriyemstvami prichomu majzhe vsi mayut nederzhavnu formu vlasnosti V strukturi promislovogo virobnictva prioritetne misce nalezhit harchovij promislovosti U Makarovi zokrema pracyuyut hlibozavod ryad inshih neznachnih virobnictv Zagalom na Makarivshini ponad 200 malih pidpriyemciv Do lita 2020 roku naselennya Makarivskogo rajonu obslugovuvali 3 stacionarni rinki i blizko 300 ob yektiv torgivli ta gromadskogo harchuvannya Makariv maye avtomobilne i avtobusne spoluchennya iz Kiyevom ta susidnimi rajcentrami Kiyivshini ta Zhitomirshini U selishi funkcionuye avtostanciya Najblizhchoyu zaliznichnoyu stanciyeyu dlya Makarova ye stanciya Borodyanka na vidstani 25 km u susidnomu rajcentri Kiyivshini smt Borodyanci Socialna sfera medicina i osvitaMedichne obslugovuvannya naselennya Makarova ta gromadi zdijsnyuyut Makarivska centralna rajonna likarnya ta Makarivskij centr pervinnoyi mediko sanitarnoyi dopomogi Vzhe za nezalezhnosti Ukrayini u centralnij likarni vidkrito osnashene reanimacijne viddilennya ukomplektovano suchasnim obladnannyam kabineti ultrazvukovoyi ta funkcionalnoyi diagnostiki endoskopichnij kabinet U Makarovi diye merezha navchalnih zakladiv zagalnoosvitnih doshkilnih pozashkilnih i specialnih Ditsadok Barvinok Makarivski zagalnoosvitni zakladi Makarivskij navchalno vihovnij kompleks zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv prirodnicho matematichnij licej direktor Ukrayinec Nadiya Mikolayivna vul Pionerska 3 Makarivskij navchalno vihovnij kompleks zagalnoosvitnya shkola I stupenya rajonna gimnaziya direktor vul Vatutina 10 Doshkilni navchalni zakladi Makarova Makarivskij DNZ Barvinok vul Vatutina 13 zrujnovanij u berezni 2022 r rosijskimi vijskami Makarivskij DNZ Teremok vul Proektna 10a zrujnovanij u berezni 2022 r rosijskimi vijskami Makarivskij CRD Prolisok vul Proektna 5 Pozashkilni osvitni zakladi v Makarovi Centr tvorchosti ditej ta yunactva imeni D Tuptala kerivnik Belmega Lyubov Oleksandrivna vul Dimitriya Rostovskogo 37 Dityacho yunacka sportivna shkola direktor Vdovichenko Sergij Grigorovich vul Dimitriya Rostovskogo 27 Mizhshkilnij navchalno virobnichij kombinat vul Dimitriya Rostovskogo 60 Na bazi kolishnogo dityachogo budinku Barvinok u 2011 roci bulo stvoreno novitnij zaklad Makarivskij centr socialnoyi pidtrimki dlya ditej ta simej Promin nadiyi Vishu osvitu profilnu v Makarovi mozhna zdobuti u Makarivskomu medichnomu koledzhi ZMILogotip gazeti Makarivski visti Miscevi zasobi masovoyi informaciyi u Makarovi gazeta Makarivski visti vidayetsya z 1932 roku gazeta vidayetsya z 2021 roku TRK Avis zasnovnikom i kerivnikom ye Varenik Yurij Oleksandrovich movlennya zdijsnyuyetsya 4 godini na dobu shodenno okrim ponedilka faktichne pokrittya vklyuchaye ne lishe kolishnij Makarivskij a j kolishnij Borodyanskij ta Fastivskij rajoni privatna suspilno politichna gazeta Makariv Dilovij privatna suspilno politichna gazeta Ridni Obriyi Kultura krayeznavstvo festivaliRajonnij budinok kulturi Makarivska Centralna rajonna biblioteka dlya ditejKinoteatr Olviya Tvorchi kolektivi krayeznavstvo i festivali Tvorchi kolektivi Makarova amatorskij folklornij kolektiv Chebreci hudozhnij kerivnik Goncharenko Galina Fedorivna zasluzhenij pracivnik kulturi dav blizko 20 povnih samostijnih koncertiv bere uchast u riznomanitnih folklorno etnografichnih i kulturnih festivalyah oglyadah zahodah amatorskij horeografichnij kolektiv Yasochka kerivnik Smolenska Oksana Anatoliyivna bere uchast u koncertah prisvyachenih vidznachennyu derzhavnih ta profesijnih svyat horovij ansambl Svyat kolo kerivnik Stepurko Viktor Ivanovich chlen spilki kompozitoriv Ukrayini zapochatkovano i provedeno pershij festival duhovnoyi muziki im Danila Tuptala bere uchast u koncertah ta urochistostyah Skver bilya pam yatnika Tarasu Grigorovichu Shevchenku U Makarovi funkcionuye krayeznavchij klub Poshuk pid kerivnictvom D Netrebi Dlya pidrostayuchogo pokolinnya shoroku v selishi provoditsya turistichnij zlit yunih turistiv Kozacki pohodi Sered inshih miscevih svyat i festivaliv yaki organizuyutsya i provodyatsya ostannim chasom 2000 ni u Makarovi Festival duhovnoyi muziki imeni Danila Tuptala Uzagali v mistechku rozroblyayetsya proekt duhovno istorichnogo kulturno osvitnogo centru imeni Dmitriya Rostovskogo kudi mayut uvijti pam yatnik i proektovanij muzej zemlyakovi duhovna biblioteka teatralizovane dijstvo Os i prijshla do mene nedilenka zelena sho vidbuvayetsya shochervnya na Zeleni Svyata na centralnij ploshi Makarova bilya rajonnogo budinku kulturi sholipneve teatralizovane svyato na berezi Zdvizhu v Panskomu parku Oj na Ivana oj na Kupala ReligiyaPravoslavni cerkvi Makarova Svyato Dmitriyivska cerkvaSvyato Dmitriyivska cerkva hram na chest Svyatitelya Dmitriya mitropolita Rostovskogo Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi cerkvi Kiyivskogo Patriarhatu pochali buduvati v 2004 roci osvyachennya hramu zdijsniv 10 listopada 2007 roku Svyatijshij Patriarh Kiyivskij i vsiyeyi Rusi Ukrayini Filaret u spivsluzhinni arhiyepiskopa Pereyaslav Hmelnickogo Dimitriya blagochinnogo rajonu ta nastoyatelya protoiyereya Bogdana Lisichenka chiselnogo duhovenstva mista Kiyeva ta yeparhiyi 27 zhovtnya 2010 roku nastoyatel hramu v im ya svyatitelya Dimitriya Rostovskogo protoiyerej Bogdan Lisichenko perejshov do Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Moskovskogo patriarhatu i zminivshi ustanovchi dokumenti pereviv u cej patriarhat Svyato Dimitriyivsku cerkvu Predstavniki UPC KP nazvali ce rejderskim zahoplennyam Konflikt ne vicherpano j dosi Svyato Illinska cerkva PCU yak parafiya Svyato Illinska u Makarovi bere pochatok u XIX stolitti isnuvav derev yanij hram zvedenij 1881 roku na misci bilsh davnoyi cerkvi seredini 18 stolittya zbudovanoYi u svoyu chergu na misci she bilsh davnogo hramu Budivnictvo kam yanoyi cerkvi dlya potreb vidnovlenoyi 1991 roku religijnoyi gromadi pid patronatom UPC MP bulo rozpochato na pochatku 1990 h rokiv osvyacheno hram u serpni 2007 roku Metrichni knigi klirovi vidomosti spovidni rozpisi cerkvi sv Illi m ka Makariv Kiyivskogo pov Kiyivskoyi gub zberigayutsya v CDIAK Ukrayini Cerkva Pershoverhovnih apostoliv Petra i Pavla parafiya Pereyaslav Hmelnickoyi yeparhiyi UPC Kiyivskogo Patriarhatu zareyestrovana 27 12 2013 r Vid grudnya 2018 roku u skladi PCU V berezni 2022 roku hram svyatih apostoliv Petra i Pavla v smt Makariv sho znahoditsya na Gorodishi bilya istoriko krayeznavchogo muzeyu zaznav poshkodzhen U cerkovnij budivli buli vibiti vikna Na shidnij storoni u bezposerednomu susidstvi z cerkvoyu na grunti prisutnij slid popadannya snaryadu z vazhkoyi zbroyi 15 kvitnya 2022 roku selishe Makariv vidvidav Predstoyatel pomisnoyi Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi PCU Mitropolit Epifanij yakij zvershiv u hrami svyatih pershoverhovnih apostoliv Petra i Pavla moleben za Ukrayinu Takozh pomolivsya za vsih poleglih nashih zahisnikiv ta zakatovanih i vbitih mirnih zhiteliv ArhitekturaBarelyef na fasadi Makarivskogo rajonnogo budinku kulturi U centralnij chastini selisha zbereglisya okremi sporudi zabudovi chasiv Rosijskoyi imperiyi Najbilshimi ye virobnichi primishennya Makarivskogo hlibzavodu dva pribudovani odin do odnogo dvopoverhovi virobnichi korpusi iz vidpovidnim oformlennyam fasadiv Ci sporudi v minulomu buli brovarneyu pivovarnim zavodom Okrim togo dekilka zhitlovih budinkiv mezhi HIH HH stolit zbereglisya na pochatku vulici Frunze Zabudova selisha perevazhno silska vtim centralna chastina spravlyaye priyemne vrazhennya ohajnogo mistechka zavdyaki v pershu chergu vdalij organizaciyi 2 plosh a takozh otochuyuchij zabudovi okremi budivli stalinskogo periodu z harakternim dlya nih viglyadom uspishno peremezhovani z modernimi budinkami tobto vidsutnist zrazkiv shablonnoyi zokrema dlya rajcentriv siroyi radyanskoyi zabudovi 1970 h rokiv yaksho i ye to v rekonstrujovanomu viglyadi panuyuchim kolorom u seredmisti Makarova ye bilij svitlij kolir fasadiv znachnogo chisla budinkiv Dominantoyu centralnoyi ploshi ye hocha i tipovij ale garnij v arhitekturnomu i funkcionalnomu plani rajonnij budinok kulturi dovoli yaskravo dopovnenij barelyefom v ukrayinskomu nacionalnomu dusi Arhitekturne oblichchya Makarova formuyut takozh selishni pam yatniki u centri ce chislenni radyanski pam yatniki na vshanuvannya podij ta uchasnikiv nimecko radyanskoyi vijni ta vstanovlene za nezalezhnosti Ukrayini 2007 pogruddya Tarasa Shevchenka poryad iz centrom u rajoni Svyato Dmitriyivskogo hramu stvoreno originalnu memorialnu dilyanku vzhe u 2 j polovini 2000 h rokiv pam yatnik Svyatitelyu Dmitriyu Dmitro Tuptalo i pam yatnij znak Zhertvam Golodomoru i represij Dokladnishe Pam yatniki MakarovaPersonaliyiVidomi urodzhenci Makarova Marchenko Sergij Mihajlovich 19 j Ministr finansiv Ukrayini Palamarenko Anatolij Nestorovich narodivsya 12 lipnya 1939 majster hudozhnogo slova narodnij artist Ukrayini laureat Nacionalnoyi premiyi im T G Shevchenka Potapenko Oleksij Volodimirovich 1978 2014 Geroj Ukrayini sho zaginuv na Shodi Tuptalo Sava Grigorovich 1599 Makariv Kiyivshina 6 sichnya st st 1703 Kiyiv sotnik makarivskij i kiyivskij kozackij diyach blagodijnik Tuptalo Danilo Savich Dimitrij Rostovskij Tuptalo Danilo Tuptalo Dmitro gruden 1651 Makariv Kiyivshina 28 zhovtnya st st 1709 Rostov svyatij mitropolit Rostovskij ta Yaroslavskij cerkovnij diyach vchenij pismennik i propovidnik Ukrayinskij pismennik istorik bogoslov i religijnij diyach U Makarovi meshkali Vasilec Oleksandr Kuzmovich 1978 2014 geroj ATO Lyash Samijlo 1588 1649 polskij shlyahtich vijskovij vidomij z vchinenih rozboyiv ta nasilstv Netreba Dina Sviridivna 1935 2018 krayeznavec Palijchuk Boris Dmitrovich 1913 1995 ukrayinskij radyanskij pismennik Nini prozhivaye laureat Shevchenkivskoyi premiyi avtor chislennih simfonichnih ta opernih partitur kompozitor V I Stepurko Zaginuli v 2022 roci Mrochko Kostyantin Vasilovich 1984 2022 soldat Zbrojnih Sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Geroj Ukrayini posmertno GalereyaCentralna plosha Makarova U centri selisha Poshtamt i Makarivske viddilennya Ukrtelekomu Svyato Illinska cerkva PCU Starij virobnichij korpus hlibzavodu Plosha bilya avtostanciyi Makarivska kartinna galereya r Zdvizh v MakaroviDiv takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Kiyivska oblast Vinoski Arhiv originalu za 6 veresnya 2019 Procitovano 30 chervnya 2016 Arhiv originalu za 16 serpnya 2016 Procitovano 30 chervnya 2016 Buket Ye Istoriya kozhnogo poselennya syagaye korenyami u glib stolit Makarivski visti 2012 3 lyutogo 5 10705 S 4 5 Buket Yevgen Ivan Bondarenko ostannij polkovnik Koliyivshini Istorichnij naris Kiyiv Vidavnictvo Stiks 2014 320 s ISBN 978 966 2401 09 7 Perelik naselenih punktiv Makarivskogo rajonu ta kilkist zagiblih zhiteliv pid chas Golodomoru 1932 1933 rokiv nedostupne posilannya z chervnya 2019 na Oficijnij sajt Makarivskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi 2 kvitnya 2015 u Wayback Machine Arhiv originalu za 23 kvitnya 2017 Procitovano 11 listopada 2010 Arhiv originalu za 29 bereznya 2022 Procitovano 27 bereznya 2022 Makariv na Kiyivshini zrujnovanij na 40 rosiyani rozstrilyali 132 lyudini selishnij golova Teksti 8 kvitnya 2022 Okupanti vbivali mirne naselennya ta gvaltuvali divchat yak zhive zvilnenij Makariv kyivyes com ua ukr 6 kvitnya 2022 Procitovano 29 kvitnya 2022 Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Informaciya pro Makarivskij rajon 16 serpnya 2016 u Wayback Machine na Sajt smt Makariv 7 kvitnya 2022 u Wayback Machine Osvita 4 zhovtnya 2009 u Wayback Machine na Oficijnij sajt Makarivskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi 2 kvitnya 2015 u Wayback Machine Arhiv originalu za 23 bereznya 2017 Procitovano 22 bereznya 2017 ZMI 4 zhovtnya 2009 u Wayback Machine na Oficijnij sajt Makarivskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi 2 kvitnya 2015 u Wayback Machine Sajt gazeti Ridni Obriyi 16 veresnya 2013 u Wayback Machine stvoreno v Makariv biznes dovidnik 25 bereznya 2013 u Wayback Machine Kultura 2 grudnya 2008 u Wayback Machine na Oficijnij sajt Makarivskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi 2 kvitnya 2015 u Wayback Machine Makarivskij rajon Kiyivshina Turistichna Putivnik K Svit uspihu 2009 S 288 289 U m Makarovi osvyacheno hram na chest svt Dimitriya 14 bereznya 2016 u Wayback Machine inf za 28 listopada 2007 roku na Oficijnij sajt Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Kiyivskij Patriarhat 24 listopada 2010 u Wayback Machine Arhiv originalu za 22 bereznya 2012 Procitovano 4 listopada 2012 Arhiv originalu za 25 travnya 2011 Procitovano 4 listopada 2012 Ukrayinska pravoslavna cerkva Svyato Illinska parafiya smt Makariv 28 bereznya 2010 u Wayback Machine na Sajt Gromadyanske suspilstvo i vlada interaktivna informacijno analitichna sistema 8 veresnya 2010 u Wayback Machine Kiyivska oblast Predstoyatel Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi osvyativ Svyato Illinskij hram u misti Makariv 3 grudnya 2011 u Wayback Machine povidoml za 27 serpnya 2007 roku na Oficijnij sajt Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi 8 lipnya 2008 u Wayback Machine Arhiv originalu za 17 grudnya 2018 Procitovano 17 grudnya 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Mitropolit Epifanij u Makarovi zvershiv moleben za Ukrayinu 15 kvit 2022 r Makariv Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1981 T 6 Kulikiv Mikroklimat 552 s 22 ark il il tabl portr karti 1 ark s S 310Dzherela posilannya ta literaturaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu MakarivVermenich Ya V Makariv 8 serpnya 2014 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini Redkol V A Smolij golova ta in NAN Ukrayini Institut istoriyi Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 790 s S 440 441 Makariv Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1981 T 6 Kulikiv Mikroklimat 552 s 22 ark il il tabl portr karti 1 ark s S 310 L I Pohilevich Perekazi pro naseleni miscevosti Kiyivskoyi guberniyi statistichni istorichni ta cerkovni notatki pro vsi hutori sela gorodki ta mista sho znahodyatsya v mezhah guberniyi Vid Kiyevo Pecherskoyi lavri 1864 rik V M Richka Formuvannya teritoriyi Kiyivskoyi zemli Kiyiv vid Nukova dumka 1988 Ashenko N V Buket Ye V Netreba D S ta in Uporyad Buket Ye V Narisi z istoriyi Makarivskogo rajonu Do 15 yi richnici Nezalezhnosti Ukrayini Kiyiv Logos 2006 S 130 154 Edvard Rulikovskij Slownik Geograficzny Krolestwa Polskiego Varshava 1885 r P Abroskin V Krivosheya O Stasenko Kiyivshina kozacka lyudi i doli vid Stilos Kiyiv 2004 Makarivskij rajon Kiyivshina Turistichna Putivnik K Svit uspihu 2009 S 282 291 Sajt smt Makariv 7 kvitnya 2022 u Wayback Machine Oblikova Kartka na vebportali Verhovnoyi Radi Ukrayini 11 chervnya 2020 u Wayback Machine ros Makarow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1884 T V S 922 pol Makariv Na Kiyivskim Polissi perlinonka siya material za 27 10 2009 na mr brut livejournal com I ti Brut Notatki zdivovanogo zhurnalista 23 kvitnya 2017 u Wayback Machine Buket Ye Istoriya kozhnogo poselennya syagaye korenyami u glib stolit Makarivski visti 2012 3 lyutogo 5 10705 S 4 5 Makariv Informacijno piznavalnij portal Kiyivska oblast u skladi URSR 5 kvitnya 2013 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini toma Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Kiyiv K Gol red URE AN URSR 1968 Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Kiyivska oblast F M Rudich golova red kolegiyi ta in K Gol red URE 1971 792 s