Коцю́бинці — село в Україні, у Васильковецькій сільській громаді Чортківського району Тернопільської області.. Адміністративний центр колишньої Коцюбинської сільської ради. До складу Коцюбинців входить село Ліски.
село Коцюбинці | |
---|---|
Країна | |
Область | Тернопільська область |
Район | Чортківський район |
Громада | Васильковецька громада |
Основні дані | |
Населення | 1688 (2014) |
Територія | 6.78 км² |
Поштовий індекс | 48271 |
Телефонний код | +380 3557 |
Географічні дані | |
Географічні координати | H G O |
Водойми | Нічлава |
Найближча залізнична станція | Коцюбинці |
Відстань до залізничної станції | 1 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 48257, Тернопільська обл, Чортківський р-н, с. Васильківці, вул. Незалежності, буд. 54 |
Карта | |
![]() Коцюбинці | |
![]() Коцюбинці | |
Мапа | |
|
Географія
Розташоване на берегах р. Нічлава (ліва притока р. Дністер), за 20 км від районного центру і 6 км від найближчої залізничної станції Копичинці. Неподалік Коцюбинців пролягли автошляхи Гусятин–Копичинці (4 км на північ від села) та Гусятин–Борщів (7 км на південь від села), залізниця Копичинці–Гусятин (1 км на північ від села). Через село у меридіональному напрямі прокладена дорога з твердим покриттям Чагарі–Пробіжна. Географічні координати: 490 04´ пн. ш. 250 59´ сх. д. Територія — 6,78 кв. км. Дворів — 560 (2014).
Топоніміка
Назва походить, найімовірніше, від прізвища одного з його першого поселенця — вцілілого жителя міста Підвишенці Андрія Коцюби.
Історія
Давні часи
Поблизу Коцюбинців виявлено поховання доби міді.
Середньовіччя, Новий Час
За припущенням істориків, на території села було місто Підвишенці, яке наприкінці XV ст. зруйнували татари (центральна частина села до тепер називається Містечок; наявність підземних ходів на вулицях Велика і Мала Нараївка; багато археологічних знахідок XIV–XV ст.; на початку XX ст. ще були залишки мурів замку). Підвишенці було південно-східним форпостом княжої Теребовлі, яке неодноразово зазнавало нападів ординців. Після зради, місто було зруйноване і спалене, залишилося кілька будівель (нині вулиця Венгри). Тут жив безногий козак А. Коцюба, який організував відбудову села ближче до лісу. За іншим переказом, від прізвища одного із його перших жителів — Кочуби (Коцюби), котрий після того, як турецько-татарська орда у 1504 році знищила місто Старий Ярослав (4 км південніше від села, нині с. Жабинці Гусятинського району), переселився на північ і заснував населений пункт. За іншими версіями — від польського прізвища Коцюба чи міста Бинці, яке знаходилось між селами Коцюбинці, Жабинці і Лісками у XIV–XV століттях. Після того, як татари зруйнували його, люди, що вижили заселили нові місця – одні розбудувалися коло «Бинців», а інші «за Бинцями». З часом ці вислови перейшли в назви сіл-сусідів – Коцюбинці і Жабинці.
Перша письмова згадка — 1443 рік у теребовльських судових актах; тоді село називалося Кочубин.
У 1477 році хан Менглі-Герай спалив Кочубин, зокрема замок; 1480 року татари вдруге спалили поселення (згідно польських історичних джерел). Завдяки замку жителі села успішно відбивали напади кримських татар у 1516, 1524, 1590 роках.
Перша згадка в історичних джерелах села саме під назвою Коцюбинці датована 1562 роком.
У ході Національно-визвольної революції українського народу середини XVII ст. фортецю в селі у 1649 році здобули козаки Івана Богуна. Село належало маґнатам Копичинським (Бествінським), , Городиським, . 26 липня 1671 року через Коцюбинці проїжджав німецький мандрівник Ульріх фон Вердум. У 1672–1699 рр. Коцюбинці — прикордонний із Туреччиною населений пункт Польщі.
Після 1-го поділу Речі Посполитої село з 1772 року належало до Австрії (Заліщицький циркул, із 1816 — Чортківський).
XX століття
Протягом 1863—1914 років — Гусятинського повіту. Молодь села (М. Бала, Г. Грицай, І. Музика, П. Мурава, Ілько Галак (1881–1916) воювала у Леґіоні УСС на фронтах 1-ї світової війни.
У 1915 році згоріло 57 господарств селян, церква і школа. У листопаді 1918 році в Коцюбинцях проголошено владу ЗУНР; восени 1920 р. встановлено польську владу. Протягом 1921–1939 рр. село Копичинецького повіту Тернопільського воєводства. Діяв осередок ОУН.
Після 17 вересня 1939 року в Коцюбинцях встановлена радянська влада. Від січня 1940 року до травня 1963 року село — Копичинецького району.
В 1941 році органи НКВС заарештували і знищили у Чортківській та Уманській тюрмах членів місцевого осередку ОУН Йосипа Балу (нар. 1907), Івана (нар. 1922) та Петра (нар. 1920) Івахівих, Миколу Лахмана (нар. 1890), Дмитра Лисака (нар. 1903), Івана Федишина (нар. 1914), Михайла Шийку (нар. 1912).
Від 7 липня 1941 року до 23 березня 1944 року — під нацистською окупацією. В липні 1943 року червоні партизани загону С. Ковпака вчинили екзекуцію над жителем села, членом ОУН А. Присяжнюком (відрізали язик, викололи очі, вирізали на грудях зірку та напівживого прив'язали до коня, який волочив його розбитою дорогою 7 км до с. Пробіжна, де він і помер). В 1945 році енкаведисти піддали жорстоким тортурам зв'язкову УПА Ганну Стельмащук (нар. 1921), обмотавши дротом живіт, її водили по вулицях села щоб залякати селян, а тоді перевезли у Нижбірок де вирвали серце з живого тіла.
У роки німецько-радянської війни до Червоної армії мобілізовано із села 191 особу, з них 105 не повернулися додому.
За участь у національно-визвольній боротьбі українського народу середини XX ст. засуджено до 10–25 років ув`язнення 25 осіб та депортовано у Сибір 15 сімей місцевих селян. В ОУН і УПА за волю України загинуло 17 жителів Коцюбинців: Іван (1924–1944) і Михайло (1921–1944) Бережні, Євстахій Берладин (1910–1946), Марія Ділай (1924–1944), Григорій (1924–1945), Іван (1923–1945) та Олекса (1921–1944) Дмитріви, Іван (1910–1945) та Йосип (1909–1941) Душнініцькі, Мар`ян Петрушка («Крук»; 1924–1944), Павло Побігущий («Грім»; 1920–1944), Антон Присяжнюк (1922–1945), Ганна Стельмащук (1921– 1945), Іван Ткач (1922–1944), Григорій (1924–1944), Йосип (1907–1944) і Микола (1918–1944) Хабінці. Комуністичним режимом репресовано, а згодом реабілітовано 59 жителів Коцюбинець.
Із травня 1963 року до січня 1965 року село — Чортківського району. Від січня 1965 року до 2020 — Гусятинського, від 2020 — Чортківського району.
Політика
Парламентські вибори, 2019
На позачергових парламентських виборах 2019 року у селі функціонувала окрема виборча дільниця № 610229, розташована у приміщенні школи.
- Результати
- зареєстровано 1276 виборців, явка 81,97%, найбільше голосів віддано за Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина» — 31,74%, за «Слугу народу» — 20,13%, за «Голос» — 14,96%. В (одномандатному окрузі) найбільше голосів отримав Микола Люшняк (самовисування) — 31,27%, за Ігоря Сопеля (Слуга народу) — 17,66%, за Володимира Бліхаря (Всеукраїнське об'єднання «Батьківщина») — 17,18%.
Релігія
- церква святого архистратига Михаїла (1796; мурована; відновлена 1899),
- костел святих апостолів Петра і Павла (1902; споруджений на кошти родини родини Городиських),
- капличка Матері Божої.
Пам'ятки
- палац Городиських (поч. XX ст.).
Пам'ятники
У 1991 році насипана символічна могила УСС.
- встановлено
- пам'ятний хрест на честь скасування панщини,
- пам'ятник воїнам-односельцям, полеглим у німецько-радянській війні (1965),
- меморіальну таблицю поетові Миколі Тарновському (1975).
Соціальна сфера
У середині 19-го ст. відкрито початкову школу з польською мовою навчання.
Діяли філії товариств «Просвіта», «Луг», «Рідна школа», «Сокіл», «Союз Українок», кооператива (з крамницею і молочарнею).
У 1947 році більшовики створили в Коцюбинцях колгосп. У квітні 1948 році районна та сільська влада застосувала різноманітні засоби впливу (в т. ч. силові методи) на колгоспників та інших селян для прискорення сільськогосподарських робіт й недопущення зриву посівної кампанії. 6 квітня, коли селяни вдруге проіґнорували колгоспні збори, хоча влада через священика повідомила про них, в Коцюбинці з Копичинців приїхала група комуністів (30 осіб), які виганяли людей у поле на колгоспні роботи. 7 квітня у селі було розклеєно антиколгоспні листівки. Протягом 8–12 квітня група комуністів із районного центру й надалі силою виганяла селян в поле на роботу. Вночі 11 квітня село оточив військовий підрозділ (120 осіб), бійці якого зі собаками вдень перевіряли господарства місцевих жителів. Зокрема, у Михайла Забінця висипали на землю збіжжя і капусту та облили їх гасом; на обійсті Ярослава Заремного повикопували ями (шукали криївку бандерівців), повибивали діри у стінах, багнетами подірявили відра, побили ікони, поперекидали шафи; в Івана Буртника побили вікна, розвалили стіни, печі, повикопували ями в обох кімнатах будинку, розшили хату, стайню та порозсипали збіжжя; у Михайла Опаристого розвалили піч, повибивали діри у стінах, порубали столи, збіжжя порозсипали по подвір'ю, на ньому повикопували ями, в підвал кидали гранати, знайшовши у стодолі закопане збіжжя, кинули туди десять гранат, вважаючи, що то криївка бандерівців. Подібні протиправні безчинства, супроводжувані пострілами з гвинтівок, автоматів, ручних кулеметів чи вибухами гранат того дня військовики творили в багатьох селян. Увечері заарештовано Тадея Сернецького, Осипа Голубовича та Володимира Монастирського, яких наступного дня відпустили.
В 1964 році збудовано дитячий садочок. 1967 року — приміщення школи. У 1985 році до села прокладено дорогу з твердим покриттям й за сприяння депутата Верховної Ради СРСР Анатолія Корнієнка збудовано соціально-культурний комплекс.
1992 р. на базі місцевого колгоспу створено приватну агрофірму «Нічлава» на чолі зі Степаном Коцірою (нар. 1958). Завдяки його старанням значно оновлено машинно-тракторний парк, освоєно новітні технології. У 1996 році завершено газифікацію села. З ініціативи Степана Коціри і допомогою громади села, добудовано школу, в якій навчаються понад 250 учнів. За підтримки агрофірми у Коцюбинцях є футбольна команда «Нічлава» — багаторазовий чемпіон та володар кубків району й області.
Діють загальноосвітня школа, дитячий садочок, Будинок культури, бібліотека, амбулаторія загальної практики та сімейної медицини, відділення зв'язку, цегельний завод.
Є літературно-меморіальна кімната Миколи Тарновського.
Населення
Чисельність населення, осіб | |||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2003 | 2014 | ||||||||||||||||||
1851 | 1688 |
Відомі люди
- Народилися
- Мирослав Капій (1888–1949) — письменник, перекладач, педагог.
- Микола Тарновський (1892–1975) — поет, громадський діяч.
- Марія Тарновська (1892–1975) — українська літераторка у США.
- (1894–1938) — командир стрілецького полку УГА, педагог.
- (1913–2004) — священник, самодіяльний композитор, літератор, громадський діяч.
- (нар. 1934) — дійсний член НАН України, доктор фізико-математичних наук, заслужений діяч науки і техніки України, завідувач відділу теоретичної фізики, Інституту фізики НАН України.
- Анатолій Мельник (нар. 1947) — доктор фізико-математичних наук, професор Чернівецького національного університету ім. Ю. Федьковича.
- Євгеній Чехунов (нар. 1952) — педагог (заслужений вчитель України).
- Ярослав Душніцький (нар. 1934) — господарник.
- Іван Павлюх (нар. 1976) — футболіст, тренер.
- Померли
- Мирослав Кузик (1920—1944) — діяч ОУН.
- Проживають
- Степан Коціра (нар. 1958) — український господарник, громадський діяч.
- Перебували
- Ростислава Білинська (1890–1968) — піаністка, викладачка Вищого музичного інституту у Львові.
У літературі
Видано дві книги про Коцюбинці:
- Дарія Джума, Богдан Карпишин «Коцюбинці — село над Нічлавою: минуле та сучасне» (2018),
- Богдан Гринюка «Коцюбинці та Чагарі: історико-краєзнавчий нарис» (2019).
Примітки
- . Архів оригіналу за 14 лютого 2022.
- . Архів оригіналу за 14 лютого 2022.
- Гринюка, Б. Діяльність товариства «Рідна школа» в селі Коцюбинці // Події Української національної революції 1917–1921 рр. крізь призму світогляду людини ІІІ тисячоліття: збірник всеукраїнської науково-практичної конференції приуроченої до 100-річчя проголошення Української Народної Республіки (м. Тернопіль, 21 листопада 2017 р.). — Тернопіль, 2017. — Вип. 4. — С. 10–12.
- Гринюка, Б. Діяльність товариства «Сокіл» у с. Коцюбинці на Тернопільщині // Сучасні тенденції розвитку освіти і науки в інтердисциплінарному контексті. Матеріали ІІ-ї Міжнародної науково-практичної конференції, 24–25 березня 2016 року. — Ченстохова — Ужгород — Дрогобич, 2016. — С. 41–42.
- Гринюка, Б. Особливості формування «Союзу українок» та «Союзу сільських господинь» в селі Коцюбинці // Історична наука в Україні: сучасний стан і перспективи розвитку: Матеріали міжнародної науково-практичної конференції (м. Вінниця, 3–4 листопада 2016 р.). — Вінниця, 2016. — С. 31–35.
- Гринюка, Б. Діяльність господарсько-споживчої кооперативи «Сила» в селі Коцюбинці // Фундаментальні та прикладні дослідження: сучасні науково-практичні рішення та підходи: збірник матеріалів ІІІ-ї Міжнародної науково-практичної конференції / [редактори-упорядники: А. Душний, М. Махмудов, В. Ільницький, І. Зимомря]. — Баку — Ужгород — Дрогобич, 2017. — С. 53–55.
- Гринюка, Б. Діяльність польських товариств у селі Коцюбинці // Перші Ґеретівські читання: Матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції (м. Тернопіль, 7 червня 2017 р.). — Тернопіль, 2017. — С. 31–35.
- Токарчук М. Коціра Степан Євгенович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 205. — .
- Гринюка Б. Коцюбинці та Чагарі: історико-краєзнавчий нарис. — Тернопіль : Осадца Ю.В., 2019. — С. 538—539. — .
- Джума Д., Карпишин, Б. Коцюбинці — село над Нічлавою: минуле та сучасне // Тернопіль : Терно-граф, 2018. — 256 с. — .
- Гринюка Б. Коцюбинці та Чагарі: історико-краєзнавчий нарис. — Тернопіль : Осадца Ю.В., 2019. — 592 с. — .
Джерела
- Мельничук, Б. Коцюбинці // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 70. — .
- Мельничук Б., Уніят В., Щавінський, В. Коцюбинці // Тернопільщина. Історія міст і сіл : у 3 т. — Тернопіль : ТзОВ «Терно-граф», 2014. — T. 2 : Г — Л. — С. 70—72. — .
- Гринюка Б. Коцюбинці та Чагарі: історико-краєзнавчий нарис. — Тернопіль : Осадца Ю.В., 2019. — 592 с. — .
- Джума Д., Карпишин, Б. Коцюбинці — село над Нічлавою: минуле та сучасне // Тернопіль : Терно-граф, 2018. — 256 с. — .
- Верига Ва. Листопадовий рейд 1921 року. — Київ: Видавництво «Стікс», 2011.
- Kociubińce // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1883. — Т. IV. — S. 232. (пол.).— S. 232. (пол.)
Посилання
- [1] [ 17 квітня 2021 у Wayback Machine.] // Замки та храми України.
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kocyu binci selo v Ukrayini u Vasilkoveckij silskij gromadi Chortkivskogo rajonu Ternopilskoyi oblasti Administrativnij centr kolishnoyi Kocyubinskoyi silskoyi radi Do skladu Kocyubinciv vhodit selo Liski selo Kocyubinci Krayina Ukrayina Oblast Ternopilska oblast Rajon Chortkivskij rajon Gromada Vasilkovecka gromada Osnovni dani Naselennya 1688 2014 Teritoriya 6 78 km Poshtovij indeks 48271 Telefonnij kod 380 3557 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 04 20 pn sh 25 58 50 sh d H G O Vodojmi Nichlava Najblizhcha zaliznichna stanciya Kocyubinci Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 1 km Misceva vlada Adresa radi 48257 Ternopilska obl Chortkivskij r n s Vasilkivci vul Nezalezhnosti bud 54 Karta Kocyubinci Kocyubinci Mapa Kocyubinci u VikishovishiGeografiyaRoztashovane na beregah r Nichlava liva pritoka r Dnister za 20 km vid rajonnogo centru i 6 km vid najblizhchoyi zaliznichnoyi stanciyi Kopichinci Nepodalik Kocyubinciv prolyagli avtoshlyahi Gusyatin Kopichinci 4 km na pivnich vid sela ta Gusyatin Borshiv 7 km na pivden vid sela zaliznicya Kopichinci Gusyatin 1 km na pivnich vid sela Cherez selo u meridionalnomu napryami prokladena doroga z tverdim pokrittyam Chagari Probizhna Geografichni koordinati 490 04 pn sh 250 59 sh d Teritoriya 6 78 kv km Dvoriv 560 2014 ToponimikaNazva pohodit najimovirnishe vid prizvisha odnogo z jogo pershogo poselencya vcililogo zhitelya mista Pidvishenci Andriya Kocyubi IstoriyaDavni chasi Poblizu Kocyubinciv viyavleno pohovannya dobi midi Serednovichchya Novij Chas Za pripushennyam istorikiv na teritoriyi sela bulo misto Pidvishenci yake naprikinci XV st zrujnuvali tatari centralna chastina sela do teper nazivayetsya Mistechok nayavnist pidzemnih hodiv na vulicyah Velika i Mala Narayivka bagato arheologichnih znahidok XIV XV st na pochatku XX st she buli zalishki muriv zamku Pidvishenci bulo pivdenno shidnim forpostom knyazhoyi Terebovli yake neodnorazovo zaznavalo napadiv ordinciv Pislya zradi misto bulo zrujnovane i spalene zalishilosya kilka budivel nini vulicya Vengri Tut zhiv beznogij kozak A Kocyuba yakij organizuvav vidbudovu sela blizhche do lisu Za inshim perekazom vid prizvisha odnogo iz jogo pershih zhiteliv Kochubi Kocyubi kotrij pislya togo yak turecko tatarska orda u 1504 roci znishila misto Starij Yaroslav 4 km pivdennishe vid sela nini s Zhabinci Gusyatinskogo rajonu pereselivsya na pivnich i zasnuvav naselenij punkt Za inshimi versiyami vid polskogo prizvisha Kocyuba chi mista Binci yake znahodilos mizh selami Kocyubinci Zhabinci i Liskami u XIV XV stolittyah Pislya togo yak tatari zrujnuvali jogo lyudi sho vizhili zaselili novi miscya odni rozbuduvalisya kolo Binciv a inshi za Bincyami Z chasom ci vislovi perejshli v nazvi sil susidiv Kocyubinci i Zhabinci Persha pismova zgadka 1443 rik u terebovlskih sudovih aktah todi selo nazivalosya Kochubin U 1477 roci han Mengli Geraj spaliv Kochubin zokrema zamok 1480 roku tatari vdruge spalili poselennya zgidno polskih istorichnih dzherel Zavdyaki zamku zhiteli sela uspishno vidbivali napadi krimskih tatar u 1516 1524 1590 rokah Persha zgadka v istorichnih dzherelah sela same pid nazvoyu Kocyubinci datovana 1562 rokom U hodi Nacionalno vizvolnoyi revolyuciyi ukrayinskogo narodu seredini XVII st fortecyu v seli u 1649 roci zdobuli kozaki Ivana Boguna Selo nalezhalo magnatam Kopichinskim Bestvinskim Gorodiskim 26 lipnya 1671 roku cherez Kocyubinci proyizhdzhav nimeckij mandrivnik Ulrih fon Verdum U 1672 1699 rr Kocyubinci prikordonnij iz Turechchinoyu naselenij punkt Polshi Pislya 1 go podilu Rechi Pospolitoyi selo z 1772 roku nalezhalo do Avstriyi Zalishickij cirkul iz 1816 Chortkivskij XX stolittya Protyagom 1863 1914 rokiv Gusyatinskogo povitu Molod sela M Bala G Gricaj I Muzika P Murava Ilko Galak 1881 1916 voyuvala u Legioni USS na frontah 1 yi svitovoyi vijni U 1915 roci zgorilo 57 gospodarstv selyan cerkva i shkola U listopadi 1918 roci v Kocyubincyah progolosheno vladu ZUNR voseni 1920 r vstanovleno polsku vladu Protyagom 1921 1939 rr selo Kopichineckogo povitu Ternopilskogo voyevodstva Diyav oseredok OUN Pislya 17 veresnya 1939 roku v Kocyubincyah vstanovlena radyanska vlada Vid sichnya 1940 roku do travnya 1963 roku selo Kopichineckogo rajonu V 1941 roci organi NKVS zaareshtuvali i znishili u Chortkivskij ta Umanskij tyurmah chleniv miscevogo oseredku OUN Josipa Balu nar 1907 Ivana nar 1922 ta Petra nar 1920 Ivahivih Mikolu Lahmana nar 1890 Dmitra Lisaka nar 1903 Ivana Fedishina nar 1914 Mihajla Shijku nar 1912 Vid 7 lipnya 1941 roku do 23 bereznya 1944 roku pid nacistskoyu okupaciyeyu V lipni 1943 roku chervoni partizani zagonu S Kovpaka vchinili ekzekuciyu nad zhitelem sela chlenom OUN A Prisyazhnyukom vidrizali yazik vikololi ochi virizali na grudyah zirku ta napivzhivogo priv yazali do konya yakij volochiv jogo rozbitoyu dorogoyu 7 km do s Probizhna de vin i pomer V 1945 roci enkavedisti piddali zhorstokim torturam zv yazkovu UPA Gannu Stelmashuk nar 1921 obmotavshi drotom zhivit yiyi vodili po vulicyah sela shob zalyakati selyan a todi perevezli u Nizhbirok de virvali serce z zhivogo tila U roki nimecko radyanskoyi vijni do Chervonoyi armiyi mobilizovano iz sela 191 osobu z nih 105 ne povernulisya dodomu Za uchast u nacionalno vizvolnij borotbi ukrayinskogo narodu seredini XX st zasudzheno do 10 25 rokiv uv yaznennya 25 osib ta deportovano u Sibir 15 simej miscevih selyan V OUN i UPA za volyu Ukrayini zaginulo 17 zhiteliv Kocyubinciv Ivan 1924 1944 i Mihajlo 1921 1944 Berezhni Yevstahij Berladin 1910 1946 Mariya Dilaj 1924 1944 Grigorij 1924 1945 Ivan 1923 1945 ta Oleksa 1921 1944 Dmitrivi Ivan 1910 1945 ta Josip 1909 1941 Dushninicki Mar yan Petrushka Kruk 1924 1944 Pavlo Pobigushij Grim 1920 1944 Anton Prisyazhnyuk 1922 1945 Ganna Stelmashuk 1921 1945 Ivan Tkach 1922 1944 Grigorij 1924 1944 Josip 1907 1944 i Mikola 1918 1944 Habinci Komunistichnim rezhimom represovano a zgodom reabilitovano 59 zhiteliv Kocyubinec Iz travnya 1963 roku do sichnya 1965 roku selo Chortkivskogo rajonu Vid sichnya 1965 roku do 2020 Gusyatinskogo vid 2020 Chortkivskogo rajonu PolitikaParlamentski vibori 2019 Na pozachergovih parlamentskih viborah 2019 roku u seli funkcionuvala okrema viborcha dilnicya 610229 roztashovana u primishenni shkoli Rezultati zareyestrovano 1276 viborciv yavka 81 97 najbilshe golosiv viddano za Vseukrayinske ob yednannya Batkivshina 31 74 za Slugu narodu 20 13 za Golos 14 96 V odnomandatnomu okruzi najbilshe golosiv otrimav Mikola Lyushnyak samovisuvannya 31 27 za Igorya Sopelya Sluga narodu 17 66 za Volodimira Bliharya Vseukrayinske ob yednannya Batkivshina 17 18 Religiyacerkva svyatogo arhistratiga Mihayila 1796 murovana vidnovlena 1899 kostel svyatih apostoliv Petra i Pavla 1902 sporudzhenij na koshti rodini rodini Gorodiskih kaplichka Materi Bozhoyi Pam yatkipalac Gorodiskih poch XX st Pam yatnikiU 1991 roci nasipana simvolichna mogila USS vstanovleno pam yatnij hrest na chest skasuvannya panshini pam yatnik voyinam odnoselcyam poleglim u nimecko radyanskij vijni 1965 memorialnu tablicyu poetovi Mikoli Tarnovskomu 1975 Socialna sferaU seredini 19 go st vidkrito pochatkovu shkolu z polskoyu movoyu navchannya Diyali filiyi tovaristv Prosvita Lug Ridna shkola Sokil Soyuz Ukrayinok kooperativa z kramniceyu i molocharneyu U 1947 roci bilshoviki stvorili v Kocyubincyah kolgosp U kvitni 1948 roci rajonna ta silska vlada zastosuvala riznomanitni zasobi vplivu v t ch silovi metodi na kolgospnikiv ta inshih selyan dlya priskorennya silskogospodarskih robit j nedopushennya zrivu posivnoyi kampaniyi 6 kvitnya koli selyani vdruge proignoruvali kolgospni zbori hocha vlada cherez svyashenika povidomila pro nih v Kocyubinci z Kopichinciv priyihala grupa komunistiv 30 osib yaki viganyali lyudej u pole na kolgospni roboti 7 kvitnya u seli bulo rozkleyeno antikolgospni listivki Protyagom 8 12 kvitnya grupa komunistiv iz rajonnogo centru j nadali siloyu viganyala selyan v pole na robotu Vnochi 11 kvitnya selo otochiv vijskovij pidrozdil 120 osib bijci yakogo zi sobakami vden pereviryali gospodarstva miscevih zhiteliv Zokrema u Mihajla Zabincya visipali na zemlyu zbizhzhya i kapustu ta oblili yih gasom na obijsti Yaroslava Zaremnogo povikopuvali yami shukali kriyivku banderivciv povibivali diri u stinah bagnetami podiryavili vidra pobili ikoni poperekidali shafi v Ivana Burtnika pobili vikna rozvalili stini pechi povikopuvali yami v oboh kimnatah budinku rozshili hatu stajnyu ta porozsipali zbizhzhya u Mihajla Oparistogo rozvalili pich povibivali diri u stinah porubali stoli zbizhzhya porozsipali po podvir yu na nomu povikopuvali yami v pidval kidali granati znajshovshi u stodoli zakopane zbizhzhya kinuli tudi desyat granat vvazhayuchi sho to kriyivka banderivciv Podibni protipravni bezchinstva suprovodzhuvani postrilami z gvintivok avtomativ ruchnih kulemetiv chi vibuhami granat togo dnya vijskoviki tvorili v bagatoh selyan Uvecheri zaareshtovano Tadeya Serneckogo Osipa Golubovicha ta Volodimira Monastirskogo yakih nastupnogo dnya vidpustili V 1964 roci zbudovano dityachij sadochok 1967 roku primishennya shkoli U 1985 roci do sela prokladeno dorogu z tverdim pokrittyam j za spriyannya deputata Verhovnoyi Radi SRSR Anatoliya Korniyenka zbudovano socialno kulturnij kompleks 1992 r na bazi miscevogo kolgospu stvoreno privatnu agrofirmu Nichlava na choli zi Stepanom Kociroyu nar 1958 Zavdyaki jogo starannyam znachno onovleno mashinno traktornij park osvoyeno novitni tehnologiyi U 1996 roci zaversheno gazifikaciyu sela Z iniciativi Stepana Kociri i dopomogoyu gromadi sela dobudovano shkolu v yakij navchayutsya ponad 250 uchniv Za pidtrimki agrofirmi u Kocyubincyah ye futbolna komanda Nichlava bagatorazovij chempion ta volodar kubkiv rajonu j oblasti Diyut zagalnoosvitnya shkola dityachij sadochok Budinok kulturi biblioteka ambulatoriya zagalnoyi praktiki ta simejnoyi medicini viddilennya zv yazku cegelnij zavod Ye literaturno memorialna kimnata Mikoli Tarnovskogo NaselennyaChiselnist naselennya osib 2003 2014 1851 1688Vidomi lyudiNarodilisya Miroslav Kapij 1888 1949 pismennik perekladach pedagog Mikola Tarnovskij 1892 1975 poet gromadskij diyach Mariya Tarnovska 1892 1975 ukrayinska literatorka u SShA 1894 1938 komandir strileckogo polku UGA pedagog 1913 2004 svyashennik samodiyalnij kompozitor literator gromadskij diyach nar 1934 dijsnij chlen NAN Ukrayini doktor fiziko matematichnih nauk zasluzhenij diyach nauki i tehniki Ukrayini zaviduvach viddilu teoretichnoyi fiziki Institutu fiziki NAN Ukrayini Anatolij Melnik nar 1947 doktor fiziko matematichnih nauk profesor Cherniveckogo nacionalnogo universitetu im Yu Fedkovicha Yevgenij Chehunov nar 1952 pedagog zasluzhenij vchitel Ukrayini Yaroslav Dushnickij nar 1934 gospodarnik Ivan Pavlyuh nar 1976 futbolist trener Pomerli Miroslav Kuzik 1920 1944 diyach OUN Prozhivayut Stepan Kocira nar 1958 ukrayinskij gospodarnik gromadskij diyach Perebuvali Rostislava Bilinska 1890 1968 pianistka vikladachka Vishogo muzichnogo institutu u Lvovi U literaturiVidano dvi knigi pro Kocyubinci Dariya Dzhuma Bogdan Karpishin Kocyubinci selo nad Nichlavoyu minule ta suchasne 2018 Bogdan Grinyuka Kocyubinci ta Chagari istoriko krayeznavchij naris 2019 Primitki Arhiv originalu za 14 lyutogo 2022 Arhiv originalu za 14 lyutogo 2022 Grinyuka B Diyalnist tovaristva Ridna shkola v seli Kocyubinci Podiyi Ukrayinskoyi nacionalnoyi revolyuciyi 1917 1921 rr kriz prizmu svitoglyadu lyudini III tisyacholittya zbirnik vseukrayinskoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi priurochenoyi do 100 richchya progoloshennya Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki m Ternopil 21 listopada 2017 r Ternopil 2017 Vip 4 S 10 12 Grinyuka B Diyalnist tovaristva Sokil u s Kocyubinci na Ternopilshini Suchasni tendenciyi rozvitku osviti i nauki v interdisciplinarnomu konteksti Materiali II yi Mizhnarodnoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi 24 25 bereznya 2016 roku Chenstohova Uzhgorod Drogobich 2016 S 41 42 Grinyuka B Osoblivosti formuvannya Soyuzu ukrayinok ta Soyuzu silskih gospodin v seli Kocyubinci Istorichna nauka v Ukrayini suchasnij stan i perspektivi rozvitku Materiali mizhnarodnoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi m Vinnicya 3 4 listopada 2016 r Vinnicya 2016 S 31 35 Grinyuka B Diyalnist gospodarsko spozhivchoyi kooperativi Sila v seli Kocyubinci Fundamentalni ta prikladni doslidzhennya suchasni naukovo praktichni rishennya ta pidhodi zbirnik materialiv III yi Mizhnarodnoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi redaktori uporyadniki A Dushnij M Mahmudov V Ilnickij I Zimomrya Baku Uzhgorod Drogobich 2017 S 53 55 Grinyuka B Diyalnist polskih tovaristv u seli Kocyubinci Pershi Geretivski chitannya Materiali Vseukrayinskoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi m Ternopil 7 chervnya 2017 r Ternopil 2017 S 31 35 Tokarchuk M Kocira Stepan Yevgenovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 205 ISBN 966 528 199 2 Grinyuka B Kocyubinci ta Chagari istoriko krayeznavchij naris Ternopil Osadca Yu V 2019 S 538 539 ISBN 978 617 7516 81 0 Dzhuma D Karpishin B Kocyubinci selo nad Nichlavoyu minule ta suchasne Ternopil Terno graf 2018 256 s ISBN 966 457 327 3 Grinyuka B Kocyubinci ta Chagari istoriko krayeznavchij naris Ternopil Osadca Yu V 2019 592 s ISBN 978 617 7516 81 0 DzherelaPortal Ternopilshina Melnichuk B Kocyubinci Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 70 ISBN 966 528 199 2 Melnichuk B Uniyat V Shavinskij V Kocyubinci Ternopilshina Istoriya mist i sil u 3 t Ternopil TzOV Terno graf 2014 T 2 G L S 70 72 ISBN 978 966 457 228 3 Grinyuka B Kocyubinci ta Chagari istoriko krayeznavchij naris Ternopil Osadca Yu V 2019 592 s ISBN 978 617 7516 81 0 Dzhuma D Karpishin B Kocyubinci selo nad Nichlavoyu minule ta suchasne Ternopil Terno graf 2018 256 s ISBN 966 457 327 3 Veriga Va Listopadovij rejd 1921 roku Kiyiv Vidavnictvo Stiks 2011 Kociubince Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1883 T IV S 232 pol S 232 pol Posilannya 1 17 kvitnya 2021 u Wayback Machine Zamki ta hrami Ukrayini Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi