Когніти́вна нейробіоло́гія — наука, галузь нейронауки, що вивчає зв'язок активності головного мозку та інших аспектів нервової системи з психічними процесами та поведінкою. Особливу увагу когнітивна нейробіологія приділяє вивченню нейронної основи розумових процесів. Когнітивна нейробіологія є розділом як психології, так і нейробіології, перетинаючись з когнітивною психологією та нейропсихологією.
Когнітивна нейробіологія | |
Частково збігається з | d |
---|---|
|
Когнітивна нейробіологія ґрунтується на теоріях когнітивних наук в поєднанні з доведеннями з нейропсихології та комп'ютерного моделювання.
Завдяки своєму міждисциплінарному характеру, когнітивна нейробіологія може мати різне тло. Крім вищезгаданих пов'язаних дисциплін, когнітивна неврологія може перетинатися з такими дисциплінами: нейробіологія, біоінженерія, психіатрія, неврологія, фізика, інформатика, лінгвістика, філософія і математика.
У когнітивній нейробіології використовуються експериментальні методи психофізіології, когнітивної психології, функціональної нейровізуалізації, електрофізіології, психогенетики. Важливими аспектом когнітивної нейробіології є вивчення людей, що мають порушення психічної діяльності внаслідок пошкоджень головного мозку.
Зв'язок будови нейронів з когнітивними здібностями підтверджується такими фактами, як збільшення кількості та розмірів синапсів у мозку щурів в результаті їх навчання, зменшення ефективності передачі нервового імпульсу по синапсах, що спостерігається у людей, уражених хворобою Альцгеймера.
Одним з перших мислителів, які стверджували, що мислення здійснюється у головному мозку, був Гіппократ. У 19 столітті такі вчені як здійснюють спроби вивчити функціональну структуру головного мозку в аспекті локалізації мислительних та поведінкових функцій у ділянках головного мозку.
Поява нової дисципліни
Народження когнітивної науки
11 вересня 1956 відбулась великомасштабна нарада когнитивістів в Массачусетському технологічному інституті. Джордж А. Міллер представив свою працю «Магічне число сім, плюс-мінус два», Ноам Чомскі і Ньюелл та Саймон представили результати своєї роботи з інформатики. Ульріх Найссер прокоментував результати цієї зустрічі у своїй книзі Когнітивна психологія (1967 рік). Термін «психологія» слабшає в 1950-х і 1960-х роках, поступаючись терміну «когнітивна наука». Біхевіористи, такі як Міллер, стали орієнтуватися на подання мови, а не загальну поведінку. Пропозиція Девіда Марра щодо ієрархічного подання пам'яті змусила багатьох психологів прийняти ідею, що розумові здібності, в тому числі алгоритми, вимагають значної обробки в головному мозку.
Об'єднання неврології та когнітивної науки
До 1980-х років взаємодія між неврологією та когнітивною наукою була незначна. Термін «когнітивна нейробіологія» був придуманий Джорджем Міллером та Майклом Газзаніга «на задньому сидінні таксі в Нью-Йорку». Когнітивна нейробіологія заклала теоретичне обґрунтування в когнітивній науці, яка виникла між 1950 і 1960, з підходами в галузі експериментальної психології, нейропсихології та нейронауки. Наприкінці 20 століття розвивалися нові технології, які сьогодні є основою методології когнітивної нейробіології, в тому числі транскраніальна магнітна стимуляція (1985) та функціональна магнітно-резонансна томографія (1991). Раніше до методів, що використовувались в когнітивній нейробіології, включали ЕЕГ (ЕЕГ людини — 1920 рік) та (1968). Іноді когнітивні неврологи використовували інші методи візуалізації головного мозку, такі як ПЕТ та ОФЕКТ. Майбутньою технологією в нейробіології є редагування ближньої інфрачервоної спектроскопії, в якій використовується поглинання світла для розрахунку змін до окси- та дезоксігемоглобіну в областях кори. Інші методи включають мікронейрографію, електроміографію обличчя та стеження за очима.
Прийоми та методи
Томографія
Структура мозку вивчається за допомогою комп'ютерної томографії, магнітно-резонансної томографії, ангіографії. Комп'ютерна томографія та ангіографія мають меншу роздільну здатність відображення мозку, ніж магнітно-резонансна томографія.
Дослідження активності зон мозку на основі аналізу обміну речовин дозволяють здійснити позитрон-емісійну томографію та функціональну магнітно-резонансну томографію.
- Позитрон-емісійна томографія сканує підвищене споживання глюкози в активних ділянках мозку. Інтенсивність споживання радіоактивної форми глюкози, що вводиться, розглядається як параметр вищої активності клітин даної ділянки мозку.
- Функціональна магнітно-резонансна томографія сканує інтенсивність споживання кисню. Кисень фіксується в результаті приведення частин атома кисню в сильному магнітному полі в нестабільний стан. Перевагою даного виду томографії є більша часова точність в порівнянні з позитрон-емісійною томографією — можливість фіксувати зміни, тривалість яких не перевищує кількох секунд.
Електроенцефалограма
Електроенцефалограма дозволяє вивчати процеси, що відбуваються в головному мозку у живого носія, і таким чином аналізувати активність мозку як реакцію на ті чи інші стимули у часі. Перевагою даного методу є можливість дослідження активності мозку, задану точним часом. Недоліком цього методу дослідження мозкової діяльності є неможливість досягти точності просторової роздільної здатності — неможливість визначити те, які саме нейрони чи групи нейронів, чи навіть ділянки мозку реагують на даний стимул. Щоб досягти точності просторової роздільної здатності, електроенцефалограму поєднують з позитрон-емісійною томографією.
Ділянки головного мозку та психічна діяльність
Передній мозок
- Кора головного мозку грає найважливішу роль у психічній діяльності. Кора головного мозку виконує функцію обробки інформації, отриманої через органи відчуттів, здійснення мислення, інші когнітивні функції. Кора головного мозку функціонально складається з трьох зон: сенсорна, моторна та асоціативна зони. Функція асоціативної зони — пов'язувати між собою активність сенсорних і моторних зон. Асоціативна зона, за припущеннями, отримує та оброблює інформацію з сенсорної зони та ініціює цілеспрямовану осмислену поведінку. Центр Брока та область Верніке розташовані в асоціативних зонах кори. Асоціативна зона лобових долей кори головного мозку за припущенням відповідає за логічне мислення, судження та умовиводи, що здійснюються людиною.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEzTDB4dlltVnpYMjltWDNSb1pWOWljbUZwYmw5VlMxSXVjRzVuTHpNd01IQjRMVXh2WW1WelgyOW1YM1JvWlY5aWNtRnBibDlWUzFJdWNHNW4ucG5n.png)
- Лобна доля кори великих півкуль — планування, контроль та виконання рухів (моторна область кори великих півкуль — прецентральна звивина), мовлення, абстрактне мислення, судження.
- Штучне стимулювання моторної області кори великих півкуль обумовлює рух відповідної частини тіла. Контроль руху частини тіла контралатерально відповідний зоні моторної області кори великих півкуль, відповідальної за рух цієї частини тіла. Верхні частини тіла контролюються частинами моторної області кори великих півкуль, розташованими нижче.
- Тім'яна доля кори головного мозку — соматосенсорні функції. В постцентральній звивині закінчуються аферентні шляхи поверхневої та глибокої чутливості. Розвиток моторних та чутливих функцій кори головного мозку визначив більшу площу тих зон, котрі відповідають частинам тіла, що є найбільш значущі в поведінці та отриманні інформації із зовнішнього середовища. Електростимулювання постцентральної звивини обумовлює відчуття дотику у відповідній частині тіла.
- Потилична доля кори головного мозку — зорова функція. Волокна, за допомогою яких зорова інформація надходить у кору головного мозку, спрямовані як іпсилатерально, так і контралатерально. (Зоровий перехрест Optic Chiasm)
- Скронева доля кори головного мозку — слухова функція.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3TDBkbGFHbHliaVV5UTE5dFpXUnBZV3hmTFY5aVpYTmphSEpwWm5SbGRGOXNZWFF1YzNabkx6VXdNSEI0TFVkbGFHbHliaVV5UTE5dFpXUnBZV3hmTFY5aVpYTmphSEpwWm5SbGRGOXNZWFF1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
- Таламус перерозподіляє інформацію від органів відчуттів, за виключенням нюху, до певних ділянок кори головного мозку. Чотири основні ядра таламуса відповідають чотирьом видам почуттів інформації, що отримують органи: (зорова, слухова, тактильна, відчуття рівноваги і балансу). Ядра таламуса направляють інформацію для переробки до певних ділянок кори головного мозку.
- Гіпоталамус взаємодіє з лімбічною системою та регулює базові навички поведінки індивіда, пов'язані з виживанням виду: боротьба, харчування, рятування за допомогою втечі, пошук партнера.
- Лімбічна система пов'язана з пам'яттю, нюхом, емоціями та мотивацією. Нерозвиненість лімбічної системи, наприклад, у тварин, говорить про переважне інстинктивне регулювання поведінки. Мигдалеподібне тіло лімбічної системи пов'язано з реакціями агресії та страху. Видалення або пошкодження мигдалеподібного тіла, як показують досліди, призводить до неадаптивної відсутності страху та підвищення хтивості Перегородка головного мозку пов'язана з емоціями страху та гніву.
- Гіпокамп (частина мозку) грає дуже важливу роль у процесах, пов'язаних із запам'ятовуванням нової інформації. Порушення гіпокампу обумовлює неможливість запам'ятовування нової інформації, хоча інформація, що була засвоєна раніше, залишається в пам'яті, і людина може нею оперувати. Синдром Корсакова, пов'язаний з порушенням функціонування пам'яті, обумовлений дисфункцією гіпокампа. Ще однією функцією гіпокампа є визначення просторового розташування речей, їх розташування один щодо одного. Згідно з однією з гіпотез, гіпокамп формує схему або карту простору, в якому організму доводиться орієнтуватися.
- Базальні ядра виконують моторні функції.
Середній мозок
Середній мозок грає найважливішу роль в поведінці нессавцевих видів тваринних організмів. Проте і у ссавців середній мозок здійснює важливі функції контролю руху очей, координації.
- Ретикулярна активуюча система (ретикулярна формація), дія якої простягається і на кінцевий мозок, — це система нейронів, що грає найважливішу роль в процесах свідомості. Ретикулярна формація відповідає за процеси пробудження/засинання, фільтрацію другорядних стимулів, що надходять у головний мозок. Разом з таламусом ретикулярна формація забезпечує усвідомлення індивідом власного існування, відокремленого від зовнішніх стимулів.
- Центральна сіра речовина мозку (періакведуктальна сіра речовина в мозку), що розташована в стовбурі головного мозку і оточує навколишнє Сільвієв водоспад середнього мозку, пов'язана з адаптивною поведінкою індивіда.
Задній мозок
В довгастому мозку нерви правої сторони організму з'єднуються з лівою півкулею, а нерви лівої сторони організму з'єднуються з правою півкулею. Деяка частина інформації, що передається за допомогою нервів, є іпсилатеральною.
Нейрохімія та психічна діяльність
Основні статті — Нейрохімія, Молекулярна нейронаука, Нейромедіатори.
Нейромедіатори відповідальні за взаємодію нейронів в нервовій системі.
- Ацетилхолін — припускають, що цей нейромедіатор бере участь в процесах пам'яті, оскільки його високі концентрації виявлені в гіпокампі
- Дофамін — пов'язаний з регулюванням руху, уваги та навчання.
- Адреналін — впливає на почуття настороженості.
- Серотонін — пов'язаний з регулюванням пробудження, засинання, настрою.
- Гамма-аміномасляна кислота — впливає на механізми навчання та запам'ятовування
Пізнавальні здібності
пояснює ранні процеси зорового сприйняття пов'язаного, з увагою знайшла нейробіологічну базу в дослідженнях Девіда Х'юбела і Торстена Візеля. Вчені виявили нейронну основу механізму . Нейрони кори головного мозку різним чином реагували на зорові стимули, пов'язані з певною просторовою орієнтацією (вертикальною, горизонтальною, нахиленою під кутом). Подальші дослідження, проведені рядом вчених, показали, що різні етапи зорового сприйняття пов'язані з різною активністю нейронів кори головного мозку. Одна активність відповідає раннім етапам обробки зорового стимулу і стимульної ознаки, інша активність відповідає пізнім етапам сприйняття, що характеризуються фокальною увагою, синтезом та інтеграцією ознак.
Також темами когнітивної нейробіології є:
Останні тенденції
Одна з найбільш значущих сучасних тенденцій в когнітивній неврології полягає в тому, що область дослідження поступово розширюється: від локалізації області мозку для виконання конкретних функцій в головному мозку дорослої людини за допомогою однієї технології дослідження розходяться в різних напрямках, таких як моніторинг швидкого сну, машина, здатна сприймати електричну активність мозку під час сну.
Див. також
Примітки
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 5 липня 2010. Процитовано 26 лютого 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Gazzaniga et al. 2002, p.1
- Adolphs, R., Tranel, D., Damasio, H., & Damasio, A. Impaired recognition of emotion in facial expressions following bilateral damage to the human amygdala. Nature, 1994 , 372, 669–672
- Steffanaci, L. Amygdala, primate. In R. A. Wilson & F. C. Keil (Eds.), The MIT encyclopedia of the cognitive sciences (pp. 15-17). Cambridge, MA: MIT Press 1999
- O'Keefe, J. A., & Nadel, L. The hippocampus as a cognitive map. New York : Oxford University Press. 1978
- Squire, L. R. (1987). Memory and the brain. New York: Oxford University Press.
- Izquierdo, I ., & Medina, J. H. (1995). Correlations between the pharmacology of long-term potentiation and the pharmacology of memory. Neurobiology of Learning & Memory, 63, 19-32.
- Hubel, D. H., & Wiesel, T N. (1979). Brain mechanisms of vision. Scientific American, 241, 150–162 .
- Bachevalier, J., & Mishkin, M. (1986). Visual recognition impairment follows ventromedial but not dorsolateral frontal lesions in monkeys. Behavioral Brain Research, 20(3), 249–261 .
Література
Книги
- Ivry, Richard B.; Mangun, G. R. (2019). Cognitive neuroscience: the biology of the mind (5th edition). New York. ISBN .
- Poeppel, David; Mangun, G. R.; Gazzaniga, Michael S.; Blakemore, Sarah-Jayne; Preuss, Todd M.; Baillargeon, Renée.; Setoh, Peipei; Sloane, Stephanie та ін. (2020). The cognitive neurosciences (6th edition). Cambridge, Massachusetts. ISBN
Журнали
- Trends in Cognitive Sciences
- Cognition
- Neural Networks
- Developmental Cognitive Neuroscience
- Cognitive Systems Research
- Neurobiology of Learning and Memory
- Cognitive Neurodynamics
- Biological Psychiatry: Cognitive Neuroscience and Neuroimaging
- Social Cognitive and Affective Neuroscience
- Cognitive Computation
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kogniti vna nejrobiolo giya nauka galuz nejronauki sho vivchaye zv yazok aktivnosti golovnogo mozku ta inshih aspektiv nervovoyi sistemi z psihichnimi procesami ta povedinkoyu Osoblivu uvagu kognitivna nejrobiologiya pridilyaye vivchennyu nejronnoyi osnovi rozumovih procesiv Kognitivna nejrobiologiya ye rozdilom yak psihologiyi tak i nejrobiologiyi peretinayuchis z kognitivnoyu psihologiyeyu ta nejropsihologiyeyu Kognitivna nejrobiologiyaChastkovo zbigayetsya zd Kognitivna nejrobiologiya u Vikishovishi Kognitivna nejrobiologiya gruntuyetsya na teoriyah kognitivnih nauk v poyednanni z dovedennyami z nejropsihologiyi ta komp yuternogo modelyuvannya Zavdyaki svoyemu mizhdisciplinarnomu harakteru kognitivna nejrobiologiya mozhe mati rizne tlo Krim vishezgadanih pov yazanih disciplin kognitivna nevrologiya mozhe peretinatisya z takimi disciplinami nejrobiologiya bioinzheneriya psihiatriya nevrologiya fizika informatika lingvistika filosofiya i matematika U kognitivnij nejrobiologiyi vikoristovuyutsya eksperimentalni metodi psihofiziologiyi kognitivnoyi psihologiyi funkcionalnoyi nejrovizualizaciyi elektrofiziologiyi psihogenetiki Vazhlivimi aspektom kognitivnoyi nejrobiologiyi ye vivchennya lyudej sho mayut porushennya psihichnoyi diyalnosti vnaslidok poshkodzhen golovnogo mozku Zv yazok budovi nejroniv z kognitivnimi zdibnostyami pidtverdzhuyetsya takimi faktami yak zbilshennya kilkosti ta rozmiriv sinapsiv u mozku shuriv v rezultati yih navchannya zmenshennya efektivnosti peredachi nervovogo impulsu po sinapsah sho sposterigayetsya u lyudej urazhenih hvoroboyu Alcgejmera Odnim z pershih misliteliv yaki stverdzhuvali sho mislennya zdijsnyuyetsya u golovnomu mozku buv Gippokrat U 19 stolitti taki vcheni yak zdijsnyuyut sprobi vivchiti funkcionalnu strukturu golovnogo mozku v aspekti lokalizaciyi mislitelnih ta povedinkovih funkcij u dilyankah golovnogo mozku Poyava novoyi discipliniNarodzhennya kognitivnoyi nauki 11 veresnya 1956 vidbulas velikomasshtabna narada kognitivistiv v Massachusetskomu tehnologichnomu instituti Dzhordzh A Miller predstaviv svoyu pracyu Magichne chislo sim plyus minus dva Noam Chomski i Nyuell ta Sajmon predstavili rezultati svoyeyi roboti z informatiki Ulrih Najsser prokomentuvav rezultati ciyeyi zustrichi u svoyij knizi Kognitivna psihologiya 1967 rik Termin psihologiya slabshaye v 1950 h i 1960 h rokah postupayuchis terminu kognitivna nauka Bihevioristi taki yak Miller stali oriyentuvatisya na podannya movi a ne zagalnu povedinku Propoziciya Devida Marra shodo iyerarhichnogo podannya pam yati zmusila bagatoh psihologiv prijnyati ideyu sho rozumovi zdibnosti v tomu chisli algoritmi vimagayut znachnoyi obrobki v golovnomu mozku Ob yednannya nevrologiyi ta kognitivnoyi nauki Do 1980 h rokiv vzayemodiya mizh nevrologiyeyu ta kognitivnoyu naukoyu bula neznachna Termin kognitivna nejrobiologiya buv pridumanij Dzhordzhem Millerom ta Majklom Gazzaniga na zadnomu sidinni taksi v Nyu Jorku Kognitivna nejrobiologiya zaklala teoretichne obgruntuvannya v kognitivnij nauci yaka vinikla mizh 1950 i 1960 z pidhodami v galuzi eksperimentalnoyi psihologiyi nejropsihologiyi ta nejronauki Naprikinci 20 stolittya rozvivalisya novi tehnologiyi yaki sogodni ye osnovoyu metodologiyi kognitivnoyi nejrobiologiyi v tomu chisli transkranialna magnitna stimulyaciya 1985 ta funkcionalna magnitno rezonansna tomografiya 1991 Ranishe do metodiv sho vikoristovuvalis v kognitivnij nejrobiologiyi vklyuchali EEG EEG lyudini 1920 rik ta 1968 Inodi kognitivni nevrologi vikoristovuvali inshi metodi vizualizaciyi golovnogo mozku taki yak PET ta OFEKT Majbutnoyu tehnologiyeyu v nejrobiologiyi ye redaguvannya blizhnoyi infrachervonoyi spektroskopiyi v yakij vikoristovuyetsya poglinannya svitla dlya rozrahunku zmin do oksi ta dezoksigemoglobinu v oblastyah kori Inshi metodi vklyuchayut mikronejrografiyu elektromiografiyu oblichchya ta stezhennya za ochima Prijomi ta metodiTomografiya Struktura mozku vivchayetsya za dopomogoyu komp yuternoyi tomografiyi magnitno rezonansnoyi tomografiyi angiografiyi Komp yuterna tomografiya ta angiografiya mayut menshu rozdilnu zdatnist vidobrazhennya mozku nizh magnitno rezonansna tomografiya Doslidzhennya aktivnosti zon mozku na osnovi analizu obminu rechovin dozvolyayut zdijsniti pozitron emisijnu tomografiyu ta funkcionalnu magnitno rezonansnu tomografiyu Pozitron emisijna tomografiya skanuye pidvishene spozhivannya glyukozi v aktivnih dilyankah mozku Intensivnist spozhivannya radioaktivnoyi formi glyukozi sho vvoditsya rozglyadayetsya yak parametr vishoyi aktivnosti klitin danoyi dilyanki mozku Funkcionalna magnitno rezonansna tomografiya skanuye intensivnist spozhivannya kisnyu Kisen fiksuyetsya v rezultati privedennya chastin atoma kisnyu v silnomu magnitnomu poli v nestabilnij stan Perevagoyu danogo vidu tomografiyi ye bilsha chasova tochnist v porivnyanni z pozitron emisijnoyu tomografiyeyu mozhlivist fiksuvati zmini trivalist yakih ne perevishuye kilkoh sekund Elektroencefalograma Elektroencefalograma dozvolyaye vivchati procesi sho vidbuvayutsya v golovnomu mozku u zhivogo nosiya i takim chinom analizuvati aktivnist mozku yak reakciyu na ti chi inshi stimuli u chasi Perevagoyu danogo metodu ye mozhlivist doslidzhennya aktivnosti mozku zadanu tochnim chasom Nedolikom cogo metodu doslidzhennya mozkovoyi diyalnosti ye nemozhlivist dosyagti tochnosti prostorovoyi rozdilnoyi zdatnosti nemozhlivist viznachiti te yaki same nejroni chi grupi nejroniv chi navit dilyanki mozku reaguyut na danij stimul Shob dosyagti tochnosti prostorovoyi rozdilnoyi zdatnosti elektroencefalogramu poyednuyut z pozitron emisijnoyu tomografiyeyu Dilyanki golovnogo mozku ta psihichna diyalnistPerednij mozok Kora golovnogo mozku graye najvazhlivishu rol u psihichnij diyalnosti Kora golovnogo mozku vikonuye funkciyu obrobki informaciyi otrimanoyi cherez organi vidchuttiv zdijsnennya mislennya inshi kognitivni funkciyi Kora golovnogo mozku funkcionalno skladayetsya z troh zon sensorna motorna ta asociativna zoni Funkciya asociativnoyi zoni pov yazuvati mizh soboyu aktivnist sensornih i motornih zon Asociativna zona za pripushennyami otrimuye ta obroblyuye informaciyu z sensornoyi zoni ta iniciyuye cilespryamovanu osmislenu povedinku Centr Broka ta oblast Vernike roztashovani v asociativnih zonah kori Asociativna zona lobovih dolej kori golovnogo mozku za pripushennyam vidpovidaye za logichne mislennya sudzhennya ta umovivodi sho zdijsnyuyutsya lyudinoyu Lobna dolya kori velikih pivkul planuvannya kontrol ta vikonannya ruhiv motorna oblast kori velikih pivkul precentralna zvivina movlennya abstraktne mislennya sudzhennya Shtuchne stimulyuvannya motornoyi oblasti kori velikih pivkul obumovlyuye ruh vidpovidnoyi chastini tila Kontrol ruhu chastini tila kontralateralno vidpovidnij zoni motornoyi oblasti kori velikih pivkul vidpovidalnoyi za ruh ciyeyi chastini tila Verhni chastini tila kontrolyuyutsya chastinami motornoyi oblasti kori velikih pivkul roztashovanimi nizhche dd Tim yana dolya kori golovnogo mozku somatosensorni funkciyi V postcentralnij zvivini zakinchuyutsya aferentni shlyahi poverhnevoyi ta glibokoyi chutlivosti Rozvitok motornih ta chutlivih funkcij kori golovnogo mozku viznachiv bilshu ploshu tih zon kotri vidpovidayut chastinam tila sho ye najbilsh znachushi v povedinci ta otrimanni informaciyi iz zovnishnogo seredovisha Elektrostimulyuvannya postcentralnoyi zvivini obumovlyuye vidchuttya dotiku u vidpovidnij chastini tila Potilichna dolya kori golovnogo mozku zorova funkciya Volokna za dopomogoyu yakih zorova informaciya nadhodit u koru golovnogo mozku spryamovani yak ipsilateralno tak i kontralateralno Zorovij perehrest Optic Chiasm Skroneva dolya kori golovnogo mozku sluhova funkciya Talamus pererozpodilyaye informaciyu vid organiv vidchuttiv za viklyuchennyam nyuhu do pevnih dilyanok kori golovnogo mozku Chotiri osnovni yadra talamusa vidpovidayut chotirom vidam pochuttiv informaciyi sho otrimuyut organi zorova sluhova taktilna vidchuttya rivnovagi i balansu Yadra talamusa napravlyayut informaciyu dlya pererobki do pevnih dilyanok kori golovnogo mozku Gipotalamus vzayemodiye z limbichnoyu sistemoyu ta regulyuye bazovi navichki povedinki individa pov yazani z vizhivannyam vidu borotba harchuvannya ryatuvannya za dopomogoyu vtechi poshuk partnera Limbichna sistema pov yazana z pam yattyu nyuhom emociyami ta motivaciyeyu Nerozvinenist limbichnoyi sistemi napriklad u tvarin govorit pro perevazhne instinktivne regulyuvannya povedinki Migdalepodibne tilo limbichnoyi sistemi pov yazano z reakciyami agresiyi ta strahu Vidalennya abo poshkodzhennya migdalepodibnogo tila yak pokazuyut doslidi prizvodit do neadaptivnoyi vidsutnosti strahu ta pidvishennya htivosti Peregorodka golovnogo mozku pov yazana z emociyami strahu ta gnivu Gipokamp chastina mozku graye duzhe vazhlivu rol u procesah pov yazanih iz zapam yatovuvannyam novoyi informaciyi Porushennya gipokampu obumovlyuye nemozhlivist zapam yatovuvannya novoyi informaciyi hocha informaciya sho bula zasvoyena ranishe zalishayetsya v pam yati i lyudina mozhe neyu operuvati Sindrom Korsakova pov yazanij z porushennyam funkcionuvannya pam yati obumovlenij disfunkciyeyu gipokampa She odniyeyu funkciyeyu gipokampa ye viznachennya prostorovogo roztashuvannya rechej yih roztashuvannya odin shodo odnogo Zgidno z odniyeyu z gipotez gipokamp formuye shemu abo kartu prostoru v yakomu organizmu dovoditsya oriyentuvatisya Bazalni yadra vikonuyut motorni funkciyi Serednij mozok Serednij mozok graye najvazhlivishu rol v povedinci nessavcevih vidiv tvarinnih organizmiv Prote i u ssavciv serednij mozok zdijsnyuye vazhlivi funkciyi kontrolyu ruhu ochej koordinaciyi Retikulyarna aktivuyucha sistema retikulyarna formaciya diya yakoyi prostyagayetsya i na kincevij mozok ce sistema nejroniv sho graye najvazhlivishu rol v procesah svidomosti Retikulyarna formaciya vidpovidaye za procesi probudzhennya zasinannya filtraciyu drugoryadnih stimuliv sho nadhodyat u golovnij mozok Razom z talamusom retikulyarna formaciya zabezpechuye usvidomlennya individom vlasnogo isnuvannya vidokremlenogo vid zovnishnih stimuliv Centralna sira rechovina mozku periakveduktalna sira rechovina v mozku sho roztashovana v stovburi golovnogo mozku i otochuye navkolishnye Silviyev vodospad serednogo mozku pov yazana z adaptivnoyu povedinkoyu individa Zadnij mozok V dovgastomu mozku nervi pravoyi storoni organizmu z yednuyutsya z livoyu pivkuleyu a nervi livoyi storoni organizmu z yednuyutsya z pravoyu pivkuleyu Deyaka chastina informaciyi sho peredayetsya za dopomogoyu nerviv ye ipsilateralnoyu Nejrohimiya ta psihichna diyalnistOsnovni statti Nejrohimiya Molekulyarna nejronauka Nejromediatori Nejromediatori vidpovidalni za vzayemodiyu nejroniv v nervovij sistemi Acetilholin pripuskayut sho cej nejromediator bere uchast v procesah pam yati oskilki jogo visoki koncentraciyi viyavleni v gipokampi Dofamin pov yazanij z regulyuvannyam ruhu uvagi ta navchannya Adrenalin vplivaye na pochuttya nastorozhenosti Serotonin pov yazanij z regulyuvannyam probudzhennya zasinannya nastroyu Gamma aminomaslyana kislota vplivaye na mehanizmi navchannya ta zapam yatovuvannyaPiznavalni zdibnostiUvaga poyasnyuye ranni procesi zorovogo sprijnyattya pov yazanogo z uvagoyu znajshla nejrobiologichnu bazu v doslidzhennyah Devida H yubela i Torstena Vizelya Vcheni viyavili nejronnu osnovu mehanizmu Nejroni kori golovnogo mozku riznim chinom reaguvali na zorovi stimuli pov yazani z pevnoyu prostorovoyu oriyentaciyeyu vertikalnoyu gorizontalnoyu nahilenoyu pid kutom Podalshi doslidzhennya provedeni ryadom vchenih pokazali sho rizni etapi zorovogo sprijnyattya pov yazani z riznoyu aktivnistyu nejroniv kori golovnogo mozku Odna aktivnist vidpovidaye rannim etapam obrobki zorovogo stimulu i stimulnoyi oznaki insha aktivnist vidpovidaye piznim etapam sprijnyattya sho harakterizuyutsya fokalnoyu uvagoyu sintezom ta integraciyeyu oznak Takozh temami kognitivnoyi nejrobiologiyi ye Navchannya Pam yat Mova Dzerkalni nejroni Svidomist Prijnyattya rishenOstanni tendenciyiOdna z najbilsh znachushih suchasnih tendencij v kognitivnij nevrologiyi polyagaye v tomu sho oblast doslidzhennya postupovo rozshiryuyetsya vid lokalizaciyi oblasti mozku dlya vikonannya konkretnih funkcij v golovnomu mozku dorosloyi lyudini za dopomogoyu odniyeyi tehnologiyi doslidzhennya rozhodyatsya v riznih napryamkah takih yak monitoring shvidkogo snu mashina zdatna sprijmati elektrichnu aktivnist mozku pid chas snu Div takozhNejronauka Sistemna nejronauka Nejroplastichnist Nejrovizualizaciya Posilennya intelektu Nejrokomp yuternij interfejsPrimitki PDF Arhiv originalu PDF za 5 lipnya 2010 Procitovano 26 lyutogo 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Gazzaniga et al 2002 p 1 Adolphs R Tranel D Damasio H amp Damasio A Impaired recognition of emotion in facial expressions following bilateral damage to the human amygdala Nature 1994 372 669 672 Steffanaci L Amygdala primate In R A Wilson amp F C Keil Eds The MIT encyclopedia of the cognitive sciences pp 15 17 Cambridge MA MIT Press 1999 O Keefe J A amp Nadel L The hippocampus as a cognitive map New York Oxford University Press 1978 Squire L R 1987 Memory and the brain New York Oxford University Press Izquierdo I amp Medina J H 1995 Correlations between the pharmacology of long term potentiation and the pharmacology of memory Neurobiology of Learning amp Memory 63 19 32 Hubel D H amp Wiesel T N 1979 Brain mechanisms of vision Scientific American 241 150 162 Bachevalier J amp Mishkin M 1986 Visual recognition impairment follows ventromedial but not dorsolateral frontal lesions in monkeys Behavioral Brain Research 20 3 249 261 LiteraturaKnigi Ivry Richard B Mangun G R 2019 Cognitive neuroscience the biology of the mind 5th edition New York ISBN 978 0 393 60317 0 Poeppel David Mangun G R Gazzaniga Michael S Blakemore Sarah Jayne Preuss Todd M Baillargeon Renee Setoh Peipei Sloane Stephanie ta in 2020 The cognitive neurosciences 6th edition Cambridge Massachusetts ISBN 978 0 262 35617 6Zhurnali Trends in Cognitive Sciences Cognition Neural Networks Developmental Cognitive Neuroscience Cognitive Systems Research Neurobiology of Learning and Memory Cognitive Neurodynamics Biological Psychiatry Cognitive Neuroscience and Neuroimaging Social Cognitive and Affective Neuroscience Cognitive Computation