Кеметизм (від єгипетського kemet, ендоніму Стародавнього Єгипту) — це неоязичницька релігія, реконструкція давньоєгипетської релігії класичної та пізньої античності, що з'явилася в 1970-х роках.
Є кілька основних груп кеметизму, кожна з яких має різний підхід до своїх вірувань, починаючи від еклектичного до , але зазвичай виділяють три течії: реконструйований кеметизм (прийняття філологічного та наукового підходу), синкретичний підхід та новіший підхід, що тяжіє до монотеїзму, так звана кеметична ортодоксія.
Кеметизм та кеметисти
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMwTDFSaFgwdGxiV1YwTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxVVlWOUxaVzFsZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Назва руху походить від ендоніму Єгипту Kemet. Слово також іноді записується як Takemet, від більш повного tꜣ km.t. У перекладі з єгипетської мови це означає «чорний» (у більшій формі «чорна земля»), і походить від чорного кольору родючого ґрунту, який приносить Ніл під час щорічних повеней. (наразі це більше не відбувається через існування Асуанської греблі).
Кеметисти називають давньоєгипетських богів словом Нет'єр. Зазвичай кеметисти вважають за краще називати богів своїми давньоєгипетськими іменами, наприклад, вони називають Гора Геру, а Анубіса — Анпу.
Кеметисти не вважають себе прямими нащадками давньоєгипетської релігії, але говорять про її відтворення або реставрацію. Деякі кеметисти чи герметики заявляють про те, що вони є прямими нащадками таємних товариств, які нібито безперервно існують із часу заборони язичництва римським імператором Феодосієм I у 392 році нашої ери або з моменту закриття імператором Юстиніаном останнього діючого єгипетського храму (богині Ісіди на острові Філи). Ці твердження є історично недоведеними та міфічними за своєю природою.
Відношення до традиції
Кеметизм за своєю тематикою є сучасним відображенням давньоєгипетської релігії, яка була опорним елементом усієї давньоєгипетської культури. Проте відображення стародавнього Єгипту має дуже давню традицію. Його коріння можна з упевненістю простежити до елліністичного періоду, відтоді воно безперервно розвивалося у багатьох течіях (див. Герметизм) аж до наших днів. Не можна не помітити, що воно не уникло раннього та середньовічного християнства, незалежно від того, чи приймає воно форму радикального відторгнення, позабіблійних легенд про перебування Ісуса в Єгипті, визнання авторитету Гермеса Трисмегіста отцями церкви та середньовічними філософами, або є адаптацією міфів, пов’язаних із богинею Ісідою.
Спільною рисою всіх цих роздумів є більш-менш акцентована віра, яку називає єгиптософією, що «таємничий Єгипет є колискою особливого езотеризму», за допомогою якого найвищий «вихід пізнання за межі загальноприйнятих рамок концептуального логічне мислення» можна досягти, тому що «Єгипет був землею, де боги жили серед людей, тобто країною, де люди перебували в прямому контакті з (прихованими) природними силами, які ми (люди сучасності) зробили предметами казок».
На здивування, цей підхід зустрічається не лише у авторів, які симпатизують езотеризму, але також і в історичній сфері, де він може приймати форму оновлення інтерпретації: «схоже, що холізм стародавніх єгиптян тісно пов’язаний з найновішою природничою наукою, зі світом кварків і бозонів. При цьому, ми зустрічаємо структури, які дають провести порівняння між, наприклад, квантовою механікою та єгипетською вірою в богів».
Таким чином, кеметизм є наймолодшим відображенням на той самий предмет, від якого він відрізняється своїм акцентом саме на релігійному аспекті давньоєгипетської традиції. Інші, як правило, присвячені іншим його частинам, таким як «єгипетська мудрість» або магія, і символічно інтерпретують саму культуру, релігію та її богів, на відміну від кеметизму, отже, вони відображають скоріше «уявний Єгипет», тобто «ідею (Єгипту) незалежно від часу, який лише слабко пов’язаний з історичною реальністю». Метою ж кеметистських груп, навпаки, є більш-менш точне відновлення релігійної системи в її історичній формі, хоча кеметисти загалом визнають, що повністю точне наслідування стародавніх практик не завжди є можливим чи навіть доцільним.
Тут важливу роль відіграє ступінь знання та розуміння оригінальних давньоєгипетських ідей, а їхня складність обумовлена самою природою предмета: давньоєгипетська релігія під час фараонів зазнавала складних трансформацій, усередині яких завжди існувало «безліч підходів» і завжди був свій «локальний вимір», у якому один і той же бог міг мати різні форми культу в окремих номах чи навіть окремих храмах і міг бути залученим до різних міфологічних контекстів.
У цьому відношенні традиція дуже відрізняється від спільної традиції юдаїзму та християнства, а також викликає сумнів через те, що кеметизм на даний момент розвивається в Європі та Америці. Крім того, через тривалий розвиток єгипетської релігії не можна вказати на чисту, «первісну» форму, яку можна легко реконструювати, а лише про її форми в певні історичні періоди.
Згадана вище інтерпретаційна традиція, починаючи з елліністичного періоду, не просто сприйняла єгипетські релігійні ідеї, але й фундаментально їх трансформувала. Водночас ці нові концепції можуть бути далекими від оригінальних. Отже, з огляду на це виникає питання, чи це їхнє «друге життя» та нові зміни, також повинні належати до того, що відновлюють кеметисти, чи натомість їх слід виключити як «традиції античності, а не Єгипту». Ставлення до цього питання є однією з принципових відмінностей між різними групами. Прикладом цієї проблеми є питання про те, чи слід поклонятися богам суто під їхніми єгипетськими іменами, чи до них можна також звертатися за їхніми грецькими іменами; значення цього питання в кеметизмі походить від давньоєгипетської ідеї важливості імені для існування.
Джеремі Найдлер загалом розрізняє два види релігійного відображення давньоєгипетської традиції: її можна уявити як «повторне зшивання», що полягає у «спробах «повернення до Єгипту» в ностальгічній гонитві за оновленим станом «свідомості людей» або як спроба "вступити в розмову з єгипетським досвідом" духовного життя, за допомогою якого, як він стверджує, можна наблизитися до духовних коренів сучасного світу. Ці дві точки зору важко відрізнити одну від одної.
Релігійна практика
Концептуальний зміст принципу маат передбачає необхідність ритуального поклоніння богам, а можливо, універсальній божественній силі. Найпоширенішими об’єктами шанування серед давньоєгипетських богів сьогодні є переважно Амон, Ісіда та Осіріс, Тот, Сехмет, Баст та Хатхор. У визначенні їх природи сучасні кеметисти досить послідовно дотримуються давньої традиції, що міститься у відомій міфології, сучасні міфологічні та богословські твори поки що є рідкісними. Зокрема, у кеметизмі навряд чи є будь-яка теоретична та спекулятивна теологія, що зрозуміло, з одного боку, враховуючи (більш поверхнево) характер давньоєгипетської релігійної думки, з іншого боку, таким чином кеметизм навряд чи формулює відповіді на проблемні аспекти сучасного суспільства.
Практика релігійних ритуалів та інших проявів релігійного життя залежить від окремих асоціацій. Її центральним елементом, як і в первісній давньоєгипетській релігії, зазвичай є культовий образ, найчастіше у формі статуї або іншого зображення, що зображує постать шанованого бога. Його роль у культі може по-різному розумітися не лише різними течіями, але й окремими людьми, без чітких меж між різними ставленнями.
У схематичному розрізненні можна сказати, що найбільш поширений модерністський кеметизм сьогодні загалом надає більш символічного значення культовому образу, розуміючи його передусім як засіб, який дозволяє кеметистам краще зосередитися на Богові (або божественній силі) як об’єкті вшанування. Це поняття можна порівняти з використанням образів (ікон) у католицизмі. Отже, немає необхідності суворо дотримуватися певної ритуальної практики.
Традиціоналістська течія меншості, навпаки, розуміє культовий образ як реальну репрезентацію божественного буття в людському світі. Тому, відповідно до давньоєгипетської традиції, рекомендують зберігати образи в спеціальному священному контейнері — нау, з якого його слід витягувати лише в задля релігійних ритуалів, описаних якомога точніше та суворо дотримуваних, найважливішою частиною яких є принесення жертв. Проте за відсутності обов’язкової доктрини окремі кеметисти можуть вибрати будь-яку комбінацію цих аспектів.
У Єгипті, як зазначає Стефан Квірке, будь-який об’єкт міг стати чимось більшим, ніж просто фізичним об’єктом, виконавши спеціальну церемонію: він міг «жити постійно і таким чином відкрити шлях між цим світом і світом богів». Муміфіковане тіло в труні, культовий образ бога, статуя короля чи померлого вельможі — усе це були бездушні об’єкти, які, відкривши рот, перетворювалися на живі сили, а точніше — на вмістилища невидимої й невловимої сили, яку ми називаємо життям».
Поклоніння
Послідовники кеметизму зазвичай поклоняються декільком богам (серед них Маат, Баст, Анубіс, Сехмет, Тот), але визнають існування кожного бога. Це поклоніння зазвичай приймає форму молитви, приношень і встановлення вівтарів, але чітких вказівок щодо поклоніння немає. Вівтарі найчастіше будуються з використанням статуї або двовимірного зображення одного або кількох божеств. Інші додаткові предмети включають свічки, вотивні жертви, чотки, кадильниці та посуд для харчових приношень.
Принципи кеметизму
Ідея про богів
Єгипетська релігія була політеїстичною релігією (хоча деякі науковці-єгиптологи зараз більше не приймають однозначно погляди меншості про те, що монотеїзм завжди був прихованим, але присутнім на тлі множинності шанованих богів) і кеметисти не заперечують цей формальний політеїзм, його можна інтерпретувати по-різному.
Сьогодні ставленням меншості до цієї проблеми є традиціоналістське уявлення про окремих богів як цілком індивідуальних істот з окремим культом, які вступають у взаємодіючі стосунки та дії, описані в міфах і легендах. Відповідно до давньоєгипетської концепції, будь-який із богів може вважатися «вищим» або «наймогутнішим» із богів, аналогічно відповідно до міфологічного контексту, який зараз згадується в культі. Поняття єдиного універсального бога, якщо воно взагалі вживається, має досить абстрактне значення і близьке за значенням до філософського поняття Статі: це позначення особливої божественної якості, що формує визначальну рису групи істот того самого виду, а не окремо існуючої істоти.
У сучасні часи в кеметизмі можна зустріти поширену, але дещо більш віддалену від оригінальної давньоєгипетської концепції, ідею єдиної універсальної божественної сили, що проявляється в різних формах, якими є самі боги, так що вони розуміються як дещо окремими але, тим не менш, лише її аспектами. У цьому випадку кеметисти дотримуються пізнього античного генотеїзму, який проявляється, наприклад, у культах Серапіса та Ісіди або у філософському світогляді неоплатонізму, але, як і в інших неоязичницьких рухах, є і західний досвід християнського монотеїзму та його відображення в сучасній думці, починаючи з Просвітництва.
Іншим варіантом модерністського кеметизму є монолатрія, але заснована на тих же джерелах. У цих концепціях, залишаючи осторонь зовнішні риси, отримані від давньоєгипетської культури та використання єгипетського міфологічного контексту, кеметизм у багатьох аспектах має сильну схожість, наприклад, з релігією Вікки; можливо, це пов’язано з тим, що він розвивається в регіонах з переважною англосаксонською традицією.
Враховуючи це подвійне розуміння об’єкта релігійного шанування в кеметизмі, в кінцевому підсумку людина сама вирішує, чи зосередитися їй більше на абстрактно уявленій божественній силі в практиці своєї релігії, чи віддати перевагу більш оригінальному поклонінню особистостям богів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5TDFSeWRYUm9YMkZ1WkY5TmIzUm9aWEpmVkdWdGNHeGxMbXB3Wnk4eU9ERndlQzFVY25WMGFGOWhibVJmVFc5MGFHVnlYMVJsYlhCc1pTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Єдиний чеський веб-сайт Kemet Temple of the Land of Kemet зазначає: «Це не означає, що ми заперечуємо існування одного універсального божества, але ми стверджуємо, що воно, ймовірно, не існує так, як його уявляють монотеїсти, і що це не обов’язково означає заперечення множинності богів. Окремі боги та богині у своїй множинності поділяють цю божественність так само, як ми, люди, поділяємо одну універсальну «людяність». Боги представляють певні типи енергій і якостей, концепцію одного бога, як у монотеїзмі навряд чи можна розуміти подібним чином». Те саме джерело в іншому місці ставить під сумнів, чи взагалі можливо зробити саму універсальну божественну силу об’єктом релігійного шанування, таким чином категорично відкидаючи будь-яку форму не лише монотеїзму, але й вищезгаданого генотеїзму чи монолатрії. Таким чином, чеський кеметизм дотримується традиціоналістських поглядів стосовно цьої релігії.
В обох основних кеметистських концепціях бога/богів сонце зазвичай відіграє незначну роль: незалежно від того, чи поклоняються йому як богу певні кеметисти чи ні, як у Стародавньому Єгипті, воно вважається аналогічним образом божественної сили. як універсальне джерело кожної окремого їства чи всього існування взагалі.
Порядок
Іншим важливим принципом кеметизму є маат, тобто порядок. Ця концепція була одним із основних принципів релігійної думки стародавніх єгиптян — її дотримання мало забезпечити стабільність світу та його впорядковане функціонування. Його важливість очевидна вже з того факту, що навіть фараон, який у певному сенсі сам розумівся як божественна (тобто звільнена від правил людського світу) істота, ще з кінця Стародавнього царства мав дотримуватися цього принципу; головним завданням правителя було нести відповідальність і всіма своїми діями сприяти дотриманню маат. Втіленням цього поняття в давньоєгипетській релігії була однойменна богиня Маат та її символ – страусине перо.
Саме слово маат важко перекласти через його складність, але воно поєднує в собі такі поняття, як правда, гармонія, стабільність або просто "правильні" дії. Воно представляє все, що є правильним і необхідним для правильного перебігу речей. Це універсальний незмінний космічний порядок, що охоплює світ людей і світ богів, а також їхній взаємозв’язок та взаємозалежність.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek01THpnd01IQjRMVXh2ZFhaeVpWOVNaVjkwWlhSbFgyWmhkV052YmpJdWFuQm5Mekl5TUhCNExUZ3dNSEI0TFV4dmRYWnlaVjlTWlY5MFpYUmxYMlpoZFdOdmJqSXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Вираженням функціонування маат у світі богів є в основному міфи та легенди, у космічному сенсі це проявляється в регулярних незмінних і з людської точки зору вічних природних циклах (особливо в сонячних і місячних циклах - Тому єгипетських богів Ра і Тота називали Господом Маат'), у світі людей — в існуванні держави та в належному функціонуванні її інститутів, у дотриманні соціальних правил і, щонайпізніше з часів Нового царства, в особистій людській моралі.
У результаті в єгипетській концепції дотримання правил усіх видів кожною людиною було злито в одне з підтримкою та підтриманням космічного порядку, тоді як їх недотримання (особливо правителем, але не тільки ним) може призвести до його порушення. Крах маату призведе до загибелі світу та перемоги хаосу. (isfet)
У цьому сенсі кеметичний рух відноситься до традиційних етичних ідей, до «хороших манер» або звичаїв, у яких «маат» у людському світі природно і більш-менш беззаперечно проявляється. Натомість немає чітко зобов’язуючого тексту, який би кодифікував моральні норми.
Найвидатнішим (хоча аж ніяк не єдиним) джерелом для розуміння маат у більш загальному соціальному сенсі є давньоєгипетські книги мудрості. Певною мірою нормативним є лише розділ 125 Книги Мертвих, що містить свідчення померлого перед підземним судом, якими він доводить свою моральну чистоту, перераховуючи вчинки, яких він не робив (так зване негативне зізнання).
Оскільки всі ці стародавні тексти мають виключно казуїстичний характер, навіть кеметизм (поки що) не містить жодної загально сформульованої теорії моральної поведінки. Чеський храм Temple of the Land of Kemet у цьому контексті лише побіжно зауважує: «Не піддавайтеся жодним крайнощам і оберіть «серединний шлях»» і «не сумнівайтеся, що якщо ви дбаєте про інтереси богів, вони будуть дбати про свої інтереси».
Організації
Див. також
- Єгипетська міфологія
- Герметизм
- Неоязичництво
- Храм Сета - не пов'язана напряму з кеметизмом релігія, зосереджена навколо єгипетського бога Сета.
Примітки
- Daugherty, Michelle (2 жовтня 2014). . Michigan State University. USA. Архів оригіналу за 28 лютого 2018. Процитовано 18 січня 2017.
- Harrison, PM (2012). Profane Egyptologists: The Revival and Reconstruction of Ancient Egyptian Religion. UCL (University College London).
- (French) . Архів оригіналу за 19 грудня 2008. Процитовано 21 серпня 2008.
- (English) . Архів оригіналу за 11 вересня 2008. Процитовано 19 серпня 2008.
- Verner, Miroslav; ; (2007). Encyclopedia of Ancient Egypt. Prague: Libri. с. 168. ISBN .
- Netjer | Kemet.org. www.kemet.org. Процитовано 25 березня 2023.
- (English) . Архів оригіналу за 5 жовтня 2008. Процитовано 21 серпня 2008.
- Raneb, Djehutijdjedef. Egypt - the image of heaven (Czech) . Процитовано 26 вересня 2009.
- David(ova), Rosalie (2006). Religion and Magic of Ancient Egypt. BB/art. с. 333.
- Verner, Bareš, Vachala, p. 139
- DeTraci Regula (2002). Isis and her mysteries: understanding the universal goddess. Book Club. с. 35. ISBN .
- Hornung, Erik (2002). Mysterious Egypt: the roots of Hermetic wisdom. Paseka. с. 9n, 175n. ISBN .
- Forman, Werner (1996). Afterlife on the Nile. Opus Publishing. с. 17, 177n.
{{}}
:|first2=
з пропущеним|last2=
() - Hornung, p. 74n
- Hornung, Erik (2002). Mysterious Egypt: the roots of Hermetic wisdom. Paseka. с. 9n, 175n. ISBN .
- (1995). Hermeticism, its history and doctrine. Logos. 11 (1): 18n. ISSN 0862-7606. Available online
- Hornung, p. 184
- In the Czech environment, probably the most influential and still unsurpassed example is Pierre de Lasenic, Egyptian Hieroglyphs and their Philosophy [недоступне посилання з 01.09.2021]
- see, e.g., (1991). Synthetic Magic. Prague: Trigon. с. 136n. ISBN .
- Naydler, Jeremy (1999). Temple of the Cosmos: the Ancient Egyptian Experience of the Sacred. Volvox Globator. с. 8n. ISBN .
- Janak, George (2003). 105. Ancient Egyptian Book of the Dead. Brno: L. Marek. с. 13n. ISBN .
- Religion and Magic of Ancient Egypt. BB/art. 2006. с. 68. ISBN .
{{}}
:|first1=
з пропущеним|last1=
() - Assmann, Jan (2002). Egypt: theology and piety of an early civilization. Oikuméné. ISBN .
- Janák, Jiří (2005). Gate of Heaven: Gods and Demons of Ancient Egypt. Prague: Libri. с. 57. ISBN .
- Hornung, p. 24
- Raneb Jehutijjedef. A few little tips before you decide to address the gods (Czech) . Процитовано 26 вересня 2009.
- Sannion. (English) . Архів оригіналу за 6 грудня 2007. Процитовано 15 червня 2009.
- Naydler, Jeremy (1999). Temple of the Cosmos: the Ancient Egyptian Experience of the Sacred. Volvox Globator. с. 8n. ISBN .
- Hornung, p. 160n
- DeTraci Regula (2002). Isis and her mysteries: the knowledge of a universal goddess. Book Club: 17. ISBN .
- Dutton, Erik. (English) . Архів оригіналу за 17 жовтня 2009. Процитовано 15 червня 2009.
- Kallistos. On Images (English) . Процитовано 15 червня 2009.
- DeTraci Regula (2002). Isis and her mysteries: the knowledge of a universal goddess. Book Club: 58. ISBN .
- Forman, Werner; Quirke, Stephen (1996). Afterlife on the Nile. Opus Publishing: 21.
- As Jan Assmann summarizes, however, themselves have long regarded as primarily monotheistic. See Egypt: theology and piety of early civilization. Oikuméné. 2002. с. 24. ISBN .
{{}}
:|first=
з пропущеним|last=
() - Raneb Jehutijdjedef. Cult - the way to the gods (Czech) . Процитовано 26 вересня 2009.
- On this, see generally . Contemporary Neo-Paganism (PDF). Dingir. Magazine About Contemporary Religious Scene (1): 13—15. ISSN 1212-1371. Процитовано 24 серпня 2008.
- Marilyn C. Krogh. Kemetic Orthodoxy: ancient Egyptian religion on the Internet - a research note (English) . Процитовано 19 серпня 2007.
- Raneb, Djehutijdjedef. Egypt - the image of heaven (Czech) . Процитовано 26 вересня 2009.
- Raneb Jehutijdjedef. Cult - the way to the gods (Czech) . Процитовано 26 вересня 2009.
- the adaptation of the sun as a central divine principle was continuously present in and remained a subject of constant evolution throughout the Pharaonic period, described many times in literature. Mircea Eliade, for example, refers to it, albeit not with entirely convincing arguments, from a general point of view as the relationship between theology and the politics of solarization. See History of Religious Thought 1: From the Stone Age to the Eleusinian Mysteries. ISE. 1995: 106n. ISBN .
{{}}
:|first1=
з пропущеним|last1=
() - the development is summarized in Assmann, Jan (2002). Egypt: theology and piety of early civilization. Oikuméné. с. 61. ISBN .
- Raneb Jehutijjedef. A few little tips before you decide to address the gods (Czech) . Процитовано 26 вересня 2009.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kemetizm vid yegipetskogo kemet endonimu Starodavnogo Yegiptu ce neoyazichnicka religiya rekonstrukciya davnoyegipetskoyi religiyi klasichnoyi ta piznoyi antichnosti sho z yavilasya v 1970 h rokah Ye kilka osnovnih grup kemetizmu kozhna z yakih maye riznij pidhid do svoyih viruvan pochinayuchi vid eklektichnogo do ale zazvichaj vidilyayut tri techiyi rekonstrujovanij kemetizm prijnyattya filologichnogo ta naukovogo pidhodu sinkretichnij pidhid ta novishij pidhid sho tyazhiye do monoteyizmu tak zvana kemetichna ortodoksiya Kemetizm ta kemetistiTa Kemet Nazva ruhu pohodit vid endonimu Yegiptu Kemet Slovo takozh inodi zapisuyetsya yak Takemet vid bilsh povnogo tꜣ km t U perekladi z yegipetskoyi movi ce oznachaye chornij u bilshij formi chorna zemlya i pohodit vid chornogo koloru rodyuchogo gruntu yakij prinosit Nil pid chas shorichnih povenej narazi ce bilshe ne vidbuvayetsya cherez isnuvannya Asuanskoyi grebli Kemetisti nazivayut davnoyegipetskih bogiv slovom Net yer Zazvichaj kemetisti vvazhayut za krashe nazivati bogiv svoyimi davnoyegipetskimi imenami napriklad voni nazivayut Gora Geru a Anubisa Anpu Kemetisti ne vvazhayut sebe pryamimi nashadkami davnoyegipetskoyi religiyi ale govoryat pro yiyi vidtvorennya abo restavraciyu Deyaki kemetisti chi germetiki zayavlyayut pro te sho voni ye pryamimi nashadkami tayemnih tovaristv yaki nibito bezperervno isnuyut iz chasu zaboroni yazichnictva rimskim imperatorom Feodosiyem I u 392 roci nashoyi eri abo z momentu zakrittya imperatorom Yustinianom ostannogo diyuchogo yegipetskogo hramu bogini Isidi na ostrovi Fili Ci tverdzhennya ye istorichno nedovedenimi ta mifichnimi za svoyeyu prirodoyu Vidnoshennya do tradiciyiKemetizm za svoyeyu tematikoyu ye suchasnim vidobrazhennyam davnoyegipetskoyi religiyi yaka bula opornim elementom usiyeyi davnoyegipetskoyi kulturi Prote vidobrazhennya starodavnogo Yegiptu maye duzhe davnyu tradiciyu Jogo korinnya mozhna z upevnenistyu prostezhiti do ellinistichnogo periodu vidtodi vono bezperervno rozvivalosya u bagatoh techiyah div Germetizm azh do nashih dniv Ne mozhna ne pomititi sho vono ne uniklo rannogo ta serednovichnogo hristiyanstva nezalezhno vid togo chi prijmaye vono formu radikalnogo vidtorgnennya pozabiblijnih legend pro perebuvannya Isusa v Yegipti viznannya avtoritetu Germesa Trismegista otcyami cerkvi ta serednovichnimi filosofami abo ye adaptaciyeyu mifiv pov yazanih iz bogineyu Isidoyu Spilnoyu risoyu vsih cih rozdumiv ye bilsh mensh akcentovana vira yaku nazivaye yegiptosofiyeyu sho tayemnichij Yegipet ye koliskoyu osoblivogo ezoterizmu za dopomogoyu yakogo najvishij vihid piznannya za mezhi zagalnoprijnyatih ramok konceptualnogo logichne mislennya mozhna dosyagti tomu sho Yegipet buv zemleyu de bogi zhili sered lyudej tobto krayinoyu de lyudi perebuvali v pryamomu kontakti z prihovanimi prirodnimi silami yaki mi lyudi suchasnosti zrobili predmetami kazok Na zdivuvannya cej pidhid zustrichayetsya ne lishe u avtoriv yaki simpatizuyut ezoterizmu ale takozh i v istorichnij sferi de vin mozhe prijmati formu onovlennya interpretaciyi shozhe sho holizm starodavnih yegiptyan tisno pov yazanij z najnovishoyu prirodnichoyu naukoyu zi svitom kvarkiv i bozoniv Pri comu mi zustrichayemo strukturi yaki dayut provesti porivnyannya mizh napriklad kvantovoyu mehanikoyu ta yegipetskoyu viroyu v bogiv Takim chinom kemetizm ye najmolodshim vidobrazhennyam na toj samij predmet vid yakogo vin vidriznyayetsya svoyim akcentom same na religijnomu aspekti davnoyegipetskoyi tradiciyi Inshi yak pravilo prisvyacheni inshim jogo chastinam takim yak yegipetska mudrist abo magiya i simvolichno interpretuyut samu kulturu religiyu ta yiyi bogiv na vidminu vid kemetizmu otzhe voni vidobrazhayut skorishe uyavnij Yegipet tobto ideyu Yegiptu nezalezhno vid chasu yakij lishe slabko pov yazanij z istorichnoyu realnistyu Metoyu zh kemetistskih grup navpaki ye bilsh mensh tochne vidnovlennya religijnoyi sistemi v yiyi istorichnij formi hocha kemetisti zagalom viznayut sho povnistyu tochne nasliduvannya starodavnih praktik ne zavzhdi ye mozhlivim chi navit docilnim Tut vazhlivu rol vidigraye stupin znannya ta rozuminnya originalnih davnoyegipetskih idej a yihnya skladnist obumovlena samoyu prirodoyu predmeta davnoyegipetska religiya pid chas faraoniv zaznavala skladnih transformacij useredini yakih zavzhdi isnuvalo bezlich pidhodiv i zavzhdi buv svij lokalnij vimir u yakomu odin i toj zhe bog mig mati rizni formi kultu v okremih nomah chi navit okremih hramah i mig buti zaluchenim do riznih mifologichnih kontekstiv U comu vidnoshenni tradiciya duzhe vidriznyayetsya vid spilnoyi tradiciyi yudayizmu ta hristiyanstva a takozh viklikaye sumniv cherez te sho kemetizm na danij moment rozvivayetsya v Yevropi ta Americi Krim togo cherez trivalij rozvitok yegipetskoyi religiyi ne mozhna vkazati na chistu pervisnu formu yaku mozhna legko rekonstruyuvati a lishe pro yiyi formi v pevni istorichni periodi Zgadana vishe interpretacijna tradiciya pochinayuchi z ellinistichnogo periodu ne prosto sprijnyala yegipetski religijni ideyi ale j fundamentalno yih transformuvala Vodnochas ci novi koncepciyi mozhut buti dalekimi vid originalnih Otzhe z oglyadu na ce vinikaye pitannya chi ce yihnye druge zhittya ta novi zmini takozh povinni nalezhati do togo sho vidnovlyuyut kemetisti chi natomist yih slid viklyuchiti yak tradiciyi antichnosti a ne Yegiptu Stavlennya do cogo pitannya ye odniyeyu z principovih vidminnostej mizh riznimi grupami Prikladom ciyeyi problemi ye pitannya pro te chi slid poklonyatisya bogam suto pid yihnimi yegipetskimi imenami chi do nih mozhna takozh zvertatisya za yihnimi greckimi imenami znachennya cogo pitannya v kemetizmi pohodit vid davnoyegipetskoyi ideyi vazhlivosti imeni dlya isnuvannya Dzheremi Najdler zagalom rozriznyaye dva vidi religijnogo vidobrazhennya davnoyegipetskoyi tradiciyi yiyi mozhna uyaviti yak povtorne zshivannya sho polyagaye u sprobah povernennya do Yegiptu v nostalgichnij gonitvi za onovlenim stanom svidomosti lyudej abo yak sproba vstupiti v rozmovu z yegipetskim dosvidom duhovnogo zhittya za dopomogoyu yakogo yak vin stverdzhuye mozhna nablizitisya do duhovnih koreniv suchasnogo svitu Ci dvi tochki zoru vazhko vidrizniti odnu vid odnoyi Religijna praktikaKonceptualnij zmist principu maat peredbachaye neobhidnist ritualnogo pokloninnya bogam a mozhlivo universalnij bozhestvennij sili Najposhirenishimi ob yektami shanuvannya sered davnoyegipetskih bogiv sogodni ye perevazhno Amon Isida ta Osiris Tot Sehmet Bast ta Hathor U viznachenni yih prirodi suchasni kemetisti dosit poslidovno dotrimuyutsya davnoyi tradiciyi sho mistitsya u vidomij mifologiyi suchasni mifologichni ta bogoslovski tvori poki sho ye ridkisnimi Zokrema u kemetizmi navryad chi ye bud yaka teoretichna ta spekulyativna teologiya sho zrozumilo z odnogo boku vrahovuyuchi bilsh poverhnevo harakter davnoyegipetskoyi religijnoyi dumki z inshogo boku takim chinom kemetizm navryad chi formulyuye vidpovidi na problemni aspekti suchasnogo suspilstva Praktika religijnih ritualiv ta inshih proyaviv religijnogo zhittya zalezhit vid okremih asociacij Yiyi centralnim elementom yak i v pervisnij davnoyegipetskij religiyi zazvichaj ye kultovij obraz najchastishe u formi statuyi abo inshogo zobrazhennya sho zobrazhuye postat shanovanogo boga Jogo rol u kulti mozhe po riznomu rozumitisya ne lishe riznimi techiyami ale j okremimi lyudmi bez chitkih mezh mizh riznimi stavlennyami U shematichnomu rozriznenni mozhna skazati sho najbilsh poshirenij modernistskij kemetizm sogodni zagalom nadaye bilsh simvolichnogo znachennya kultovomu obrazu rozumiyuchi jogo peredusim yak zasib yakij dozvolyaye kemetistam krashe zosereditisya na Bogovi abo bozhestvennij sili yak ob yekti vshanuvannya Ce ponyattya mozhna porivnyati z vikoristannyam obraziv ikon u katolicizmi Otzhe nemaye neobhidnosti suvoro dotrimuvatisya pevnoyi ritualnoyi praktiki Tradicionalistska techiya menshosti navpaki rozumiye kultovij obraz yak realnu reprezentaciyu bozhestvennogo buttya v lyudskomu sviti Tomu vidpovidno do davnoyegipetskoyi tradiciyi rekomenduyut zberigati obrazi v specialnomu svyashennomu kontejneri nau z yakogo jogo slid vityaguvati lishe v zadlya religijnih ritualiv opisanih yakomoga tochnishe ta suvoro dotrimuvanih najvazhlivishoyu chastinoyu yakih ye prinesennya zhertv Prote za vidsutnosti obov yazkovoyi doktrini okremi kemetisti mozhut vibrati bud yaku kombinaciyu cih aspektiv U Yegipti yak zaznachaye Stefan Kvirke bud yakij ob yekt mig stati chimos bilshim nizh prosto fizichnim ob yektom vikonavshi specialnu ceremoniyu vin mig zhiti postijno i takim chinom vidkriti shlyah mizh cim svitom i svitom bogiv Mumifikovane tilo v truni kultovij obraz boga statuya korolya chi pomerlogo velmozhi use ce buli bezdushni ob yekti yaki vidkrivshi rot peretvoryuvalisya na zhivi sili a tochnishe na vmistilisha nevidimoyi j nevlovimoyi sili yaku mi nazivayemo zhittyam PokloninnyaPoslidovniki kemetizmu zazvichaj poklonyayutsya dekilkom bogam sered nih Maat Bast Anubis Sehmet Tot ale viznayut isnuvannya kozhnogo boga Ce pokloninnya zazvichaj prijmaye formu molitvi prinoshen i vstanovlennya vivtariv ale chitkih vkazivok shodo pokloninnya nemaye Vivtari najchastishe buduyutsya z vikoristannyam statuyi abo dvovimirnogo zobrazhennya odnogo abo kilkoh bozhestv Inshi dodatkovi predmeti vklyuchayut svichki votivni zhertvi chotki kadilnici ta posud dlya harchovih prinoshen Principi kemetizmuIdeya pro bogiv Vivtar dlya pidnoshen Yegipetska religiya bula politeyistichnoyu religiyeyu hocha deyaki naukovci yegiptologi zaraz bilshe ne prijmayut odnoznachno poglyadi menshosti pro te sho monoteyizm zavzhdi buv prihovanim ale prisutnim na tli mnozhinnosti shanovanih bogiv i kemetisti ne zaperechuyut cej formalnij politeyizm jogo mozhna interpretuvati po riznomu Sogodni stavlennyam menshosti do ciyeyi problemi ye tradicionalistske uyavlennya pro okremih bogiv yak cilkom individualnih istot z okremim kultom yaki vstupayut u vzayemodiyuchi stosunki ta diyi opisani v mifah i legendah Vidpovidno do davnoyegipetskoyi koncepciyi bud yakij iz bogiv mozhe vvazhatisya vishim abo najmogutnishim iz bogiv analogichno vidpovidno do mifologichnogo kontekstu yakij zaraz zgaduyetsya v kulti Ponyattya yedinogo universalnogo boga yaksho vono vzagali vzhivayetsya maye dosit abstraktne znachennya i blizke za znachennyam do filosofskogo ponyattya Stati ce poznachennya osoblivoyi bozhestvennoyi yakosti sho formuye viznachalnu risu grupi istot togo samogo vidu a ne okremo isnuyuchoyi istoti U suchasni chasi v kemetizmi mozhna zustriti poshirenu ale desho bilsh viddalenu vid originalnoyi davnoyegipetskoyi koncepciyi ideyu yedinoyi universalnoyi bozhestvennoyi sili sho proyavlyayetsya v riznih formah yakimi ye sami bogi tak sho voni rozumiyutsya yak desho okremimi ale tim ne mensh lishe yiyi aspektami U comu vipadku kemetisti dotrimuyutsya piznogo antichnogo genoteyizmu yakij proyavlyayetsya napriklad u kultah Serapisa ta Isidi abo u filosofskomu svitoglyadi neoplatonizmu ale yak i v inshih neoyazichnickih ruhah ye i zahidnij dosvid hristiyanskogo monoteyizmu ta jogo vidobrazhennya v suchasnij dumci pochinayuchi z Prosvitnictva Inshim variantom modernistskogo kemetizmu ye monolatriya ale zasnovana na tih zhe dzherelah U cih koncepciyah zalishayuchi ostoron zovnishni risi otrimani vid davnoyegipetskoyi kulturi ta vikoristannya yegipetskogo mifologichnogo kontekstu kemetizm u bagatoh aspektah maye silnu shozhist napriklad z religiyeyu Vikki mozhlivo ce pov yazano z tim sho vin rozvivayetsya v regionah z perevazhnoyu anglosaksonskoyu tradiciyeyu Vrahovuyuchi ce podvijne rozuminnya ob yekta religijnogo shanuvannya v kemetizmi v kincevomu pidsumku lyudina sama virishuye chi zosereditisya yij bilshe na abstraktno uyavlenij bozhestvennij sili v praktici svoyeyi religiyi chi viddati perevagu bilsh originalnomu pokloninnyu osobistostyam bogiv Hram Kemetichnoyi Ortodoksiyi Yedinij cheskij veb sajt Kemet Temple of the Land of Kemet zaznachaye Ce ne oznachaye sho mi zaperechuyemo isnuvannya odnogo universalnogo bozhestva ale mi stverdzhuyemo sho vono jmovirno ne isnuye tak yak jogo uyavlyayut monoteyisti i sho ce ne obov yazkovo oznachaye zaperechennya mnozhinnosti bogiv Okremi bogi ta bogini u svoyij mnozhinnosti podilyayut cyu bozhestvennist tak samo yak mi lyudi podilyayemo odnu universalnu lyudyanist Bogi predstavlyayut pevni tipi energij i yakostej koncepciyu odnogo boga yak u monoteyizmi navryad chi mozhna rozumiti podibnim chinom Te same dzherelo v inshomu misci stavit pid sumniv chi vzagali mozhlivo zrobiti samu universalnu bozhestvennu silu ob yektom religijnogo shanuvannya takim chinom kategorichno vidkidayuchi bud yaku formu ne lishe monoteyizmu ale j vishezgadanogo genoteyizmu chi monolatriyi Takim chinom cheskij kemetizm dotrimuyetsya tradicionalistskih poglyadiv stosovno coyi religiyi V oboh osnovnih kemetistskih koncepciyah boga bogiv sonce zazvichaj vidigraye neznachnu rol nezalezhno vid togo chi poklonyayutsya jomu yak bogu pevni kemetisti chi ni yak u Starodavnomu Yegipti vono vvazhayetsya analogichnim obrazom bozhestvennoyi sili yak universalne dzherelo kozhnoyi okremogo yistva chi vsogo isnuvannya vzagali Poryadok Inshim vazhlivim principom kemetizmu ye maat tobto poryadok Cya koncepciya bula odnim iz osnovnih principiv religijnoyi dumki starodavnih yegiptyan yiyi dotrimannya malo zabezpechiti stabilnist svitu ta jogo vporyadkovane funkcionuvannya Jogo vazhlivist ochevidna vzhe z togo faktu sho navit faraon yakij u pevnomu sensi sam rozumivsya yak bozhestvenna tobto zvilnena vid pravil lyudskogo svitu istota she z kincya Starodavnogo carstva mav dotrimuvatisya cogo principu golovnim zavdannyam pravitelya bulo nesti vidpovidalnist i vsima svoyimi diyami spriyati dotrimannyu maat Vtilennyam cogo ponyattya v davnoyegipetskij religiyi bula odnojmenna boginya Maat ta yiyi simvol strausine pero Same slovo maat vazhko pereklasti cherez jogo skladnist ale vono poyednuye v sobi taki ponyattya yak pravda garmoniya stabilnist abo prosto pravilni diyi Vono predstavlyaye vse sho ye pravilnim i neobhidnim dlya pravilnogo perebigu rechej Ce universalnij nezminnij kosmichnij poryadok sho ohoplyuye svit lyudej i svit bogiv a takozh yihnij vzayemozv yazok ta vzayemozalezhnist Bog Soncya Virazhennyam funkcionuvannya maat u sviti bogiv ye v osnovnomu mifi ta legendi u kosmichnomu sensi ce proyavlyayetsya v regulyarnih nezminnih i z lyudskoyi tochki zoru vichnih prirodnih ciklah osoblivo v sonyachnih i misyachnih ciklah Tomu yegipetskih bogiv Ra i Tota nazivali Gospodom Maat u sviti lyudej v isnuvanni derzhavi ta v nalezhnomu funkcionuvanni yiyi institutiv u dotrimanni socialnih pravil i shonajpiznishe z chasiv Novogo carstva v osobistij lyudskij morali U rezultati v yegipetskij koncepciyi dotrimannya pravil usih vidiv kozhnoyu lyudinoyu bulo zlito v odne z pidtrimkoyu ta pidtrimannyam kosmichnogo poryadku todi yak yih nedotrimannya osoblivo pravitelem ale ne tilki nim mozhe prizvesti do jogo porushennya Krah maatu prizvede do zagibeli svitu ta peremogi haosu isfet U comu sensi kemetichnij ruh vidnositsya do tradicijnih etichnih idej do horoshih maner abo zvichayiv u yakih maat u lyudskomu sviti prirodno i bilsh mensh bezzaperechno proyavlyayetsya Natomist nemaye chitko zobov yazuyuchogo tekstu yakij bi kodifikuvav moralni normi Najvidatnishim hocha azh niyak ne yedinim dzherelom dlya rozuminnya maat u bilsh zagalnomu socialnomu sensi ye davnoyegipetski knigi mudrosti Pevnoyu miroyu normativnim ye lishe rozdil 125 Knigi Mertvih sho mistit svidchennya pomerlogo pered pidzemnim sudom yakimi vin dovodit svoyu moralnu chistotu pererahovuyuchi vchinki yakih vin ne robiv tak zvane negativne ziznannya Oskilki vsi ci starodavni teksti mayut viklyuchno kazuyistichnij harakter navit kemetizm poki sho ne mistit zhodnoyi zagalno sformulovanoyi teoriyi moralnoyi povedinki Cheskij hram Temple of the Land of Kemet u comu konteksti lishe pobizhno zauvazhuye Ne piddavajtesya zhodnim krajnosham i oberit seredinnij shlyah i ne sumnivajtesya sho yaksho vi dbayete pro interesi bogiv voni budut dbati pro svoyi interesi OrganizaciyiKemetichna OrtodoksiyaDiv takozhYegipetska mifologiya Germetizm Neoyazichnictvo Hram Seta ne pov yazana napryamu z kemetizmom religiya zoseredzhena navkolo yegipetskogo boga Seta PrimitkiDaugherty Michelle 2 zhovtnya 2014 Michigan State University USA Arhiv originalu za 28 lyutogo 2018 Procitovano 18 sichnya 2017 Harrison PM 2012 Profane Egyptologists The Revival and Reconstruction of Ancient Egyptian Religion UCL University College London French Arhiv originalu za 19 grudnya 2008 Procitovano 21 serpnya 2008 English Arhiv originalu za 11 veresnya 2008 Procitovano 19 serpnya 2008 Verner Miroslav 2007 Encyclopedia of Ancient Egypt Prague Libri s 168 ISBN 978 80 7277 306 0 Netjer Kemet org www kemet org Procitovano 25 bereznya 2023 English Arhiv originalu za 5 zhovtnya 2008 Procitovano 21 serpnya 2008 Raneb Djehutijdjedef Egypt the image of heaven Czech Procitovano 26 veresnya 2009 David ova Rosalie 2006 Religion and Magic of Ancient Egypt BB art s 333 Verner Bares Vachala p 139 DeTraci Regula 2002 Isis and her mysteries understanding the universal goddess Book Club s 35 ISBN 80 242 0806 7 Hornung Erik 2002 Mysterious Egypt the roots of Hermetic wisdom Paseka s 9n 175n ISBN 80 7185 436 0 Forman Werner 1996 Afterlife on the Nile Opus Publishing s 17 177n a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a first2 z propushenim last2 dovidka Hornung p 74n Hornung Erik 2002 Mysterious Egypt the roots of Hermetic wisdom Paseka s 9n 175n ISBN 80 7185 436 0 1995 Hermeticism its history and doctrine Logos 11 1 18n ISSN 0862 7606 Available online Hornung p 184 In the Czech environment probably the most influential and still unsurpassed example is Pierre de Lasenic Egyptian Hieroglyphs and their Philosophy nedostupne posilannya z 01 09 2021 see e g 1991 Synthetic Magic Prague Trigon s 136n ISBN 80 85320 18 5 Naydler Jeremy 1999 Temple of the Cosmos the Ancient Egyptian Experience of the Sacred Volvox Globator s 8n ISBN 80 7207 245 5 Janak George 2003 105 Ancient Egyptian Book of the Dead Brno L Marek s 13n ISBN 80 86263 37 1 Religion and Magic of Ancient Egypt BB art 2006 s 68 ISBN 80 7341 698 0 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a first1 z propushenim last1 dovidka Assmann Jan 2002 Egypt theology and piety of an early civilization Oikumene ISBN 80 7298 052 1 Janak Jiri 2005 Gate of Heaven Gods and Demons of Ancient Egypt Prague Libri s 57 ISBN 80 7277 235 X Hornung p 24 Raneb Jehutijjedef A few little tips before you decide to address the gods Czech Procitovano 26 veresnya 2009 Sannion English Arhiv originalu za 6 grudnya 2007 Procitovano 15 chervnya 2009 Naydler Jeremy 1999 Temple of the Cosmos the Ancient Egyptian Experience of the Sacred Volvox Globator s 8n ISBN 80 7207 245 5 Hornung p 160n DeTraci Regula 2002 Isis and her mysteries the knowledge of a universal goddess Book Club 17 ISBN 80 242 0806 7 Dutton Erik English Arhiv originalu za 17 zhovtnya 2009 Procitovano 15 chervnya 2009 Kallistos On Images English Procitovano 15 chervnya 2009 DeTraci Regula 2002 Isis and her mysteries the knowledge of a universal goddess Book Club 58 ISBN 80 242 0806 7 Forman Werner Quirke Stephen 1996 Afterlife on the Nile Opus Publishing 21 As Jan Assmann summarizes however themselves have long regarded as primarily monotheistic See Egypt theology and piety of early civilization Oikumene 2002 s 24 ISBN 80 7298 052 1 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a first z propushenim last dovidka Raneb Jehutijdjedef Cult the way to the gods Czech Procitovano 26 veresnya 2009 On this see generally Contemporary Neo Paganism PDF Dingir Magazine About Contemporary Religious Scene 1 13 15 ISSN 1212 1371 Procitovano 24 serpnya 2008 Marilyn C Krogh Kemetic Orthodoxy ancient Egyptian religion on the Internet a research note English Procitovano 19 serpnya 2007 Raneb Djehutijdjedef Egypt the image of heaven Czech Procitovano 26 veresnya 2009 Raneb Jehutijdjedef Cult the way to the gods Czech Procitovano 26 veresnya 2009 the adaptation of the sun as a central divine principle was continuously present in and remained a subject of constant evolution throughout the Pharaonic period described many times in literature Mircea Eliade for example refers to it albeit not with entirely convincing arguments from a general point of view as the relationship between theology and the politics ofsolarization See History of Religious Thought 1 From the Stone Age to the Eleusinian Mysteries ISE 1995 106n ISBN 80 7298 052 1 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a first1 z propushenim last1 dovidka the development is summarized in Assmann Jan 2002 Egypt theology and piety of early civilization Oikumene s 61 ISBN 80 7298 052 1 Raneb Jehutijjedef A few little tips before you decide to address the gods Czech Procitovano 26 veresnya 2009