Кашалотові (Physeteridae) — родина китів. Родина містить 1 сучасний рід — кашалот (Physeter) і 1 сучасний космополітичний вид — кашалот звичайний (Physeter macrocephalus).
Кашалотові | |
---|---|
![]() | |
Кашалот на марці, Фарерські острови | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Тварини (Animalia) |
Тип: | Хордові (Chordata) |
Клада: | Синапсиди (Synapsida) |
Клас: | Ссавці (Mammalia) |
Ряд: | Парнокопитні (Artiodactyla) |
Інфраряд: | Китоподібні (Cetacea) |
Парворяд: | Дельфіновиді (Odontoceti) |
Надродина: | Physeteroidea |
Родина: | Кашалотові (Physeteridae) Gray, 1868 |
![]() |
Опис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkzTDFOd1pYSnRYM2RvWVd4bGMxOXphWHBsTG5OMlp5OHlPVEJ3ZUMxVGNHVnliVjkzYUdGc1pYTmZjMmw2WlM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Кашалотів упізнають по голові і зубах. На голові велика жирова подушка, заповнена спермацетом. Вона виступає різко вперед за кінчик вузької нижньої щелепи і вся ротова щілина виявляється знизу голови. Зуби (від 8 до 30 пар) функціонують тільки на нижній щелепі, а на верхній їх не більше 1—2 пар. Порожнина рота покрита шорстким епітелієм, що заважає вислизанню здобичі. Щілина закритого дихала опуклістю обернена убік. Череп різко асиметричний, у його лицьовій частині утворюється ложе для жирової подушки.
Роди
Кашалот
Рід включає єдиний однойменний вид (Physeter catodon). Це зубастий кит великих розмірів: самці досягають 20 м, а самиці — 15 м. Величезна, притуплена спереду і здавлена з боків голова складає 1/4—1/3 усієї довжини тіла; у самців вона більша, ніж у самиць. Дихало зміщене в лівий передній кут голови і витягнуте по осі тіла. Правий носовий канал, не відкривається назовні, пов'язаний спереду і ззаду великими повітряними мішками. Будова рота (відсутність верхніх зубів, довгі нижні щелепи і поглиблення знизу голови, в яке входять зуби, дозволяє кашалотам активно всмоктувати здобич. Спинний плавник має вигляд товстого і низького горба, за ним ще декілька горбів менших за розміром. На нижній щелепі 18—30 пар зубів без емалі. Найбільші зуби майже по 1,6 кг. Грудні плавники широкі і тупо закруглені. Забарвлення тіла варіює від сірувато-бурого до чорно-коричневого, знизу ледве світліше. Область пупка і губи зазвичай білі.
Самці поширені на більшій площі, ніж самиці, мігрують далі за самиць і влітку на півночі досягають , Баренцового і Берингового морів, а на півдні — Антарктики. Самиці живуть в гаремах, розмножуються в тропіках і рідко виходять за межі субтропічної зони. На північ від екватора більшість гаремів літо проводить між 25 і 40° пн. ш., а зиму — між 0 і 25° пн. ш. У північній півкулі кашалотів буває більше біля берегів Африки, Азорських островів і Східної Азії, ніж біля берегів Північної Америки, а в південній півкулі найбільші скупчення зосереджені у водах Чилі, Перу і Наталя (Південна Африка). Сезонні міграції виражені добре, що може бути пов'язано з переміщенням головоногих молюсків — головної їжі кашалотів. Отримані назад мітки не підтверджують далеких переходів кашалотів з однієї півкулі в іншу. Холостяцькі мігруючі групи самців у розмноженні участі не беруть. Вони утворюються після того, як самиці виженуть зайвих самців з косяків, залишаючи на шкірі вигнанців сліди своїх зубів. Самці, що залишилися, запекло б'ються між собою за місце глави гарему і завдають один одному ударів масивною головою, іноді ламають зуби і ушкоджують щелепи.
Провідне місце в живленні займають головоногі молюски, серед них майже 20 видів кальмарів, у тому числі велетенські архітеутиси довжиною понад 10 м, і декілька видів восьминогів. З риб з'їдаются (переважно в північних водах) , , корифени, скати, дрібні акули, тріскові, глибоководні риби — макруриди і вудильники. Великі кальмари, захищаючись від кашалота, залишають на його голові сліди своїх присосків у вигляді втиснутих кружечків діаметром до 20 см. Одного разу в Антарктиці з шлунку сорокатонного кашалота витягнули живого кальмара масою 200 кг.
Під водою вони прекрасно орієнтуються за допомогою слуху і ехолокації, видаючи три типи звуків: короткі і часті клацання, скрипи, що нагадують стогін, і частий тріск. Обсихаючи на березі, кашалоти видають сильний рев.
З численних ендопаразитів небезпечний для кашалота велетенський (завдовжки до 8,5 м) круглий черв , що живе в плаценті самиць. З ектопаразитів на зубах тварини поселяється вусоногий рачок — конходерма ауритум, а на шкірі — веслоногий рачок-пенелла з гронами конходерми віргатум. Кашалот — найважливіший об'єкт китобійного промислу. Великі самці дають 7—10 т жиру і до 6 т спермацету.
Когія
Рід Когія (Kogia) включає два види. Вони мають тіло дельфиноподібної форми завдовжки 2—3 м (самці трохи більші від самиць), масою до 300 кг. Закруглена спереду голова в 6 разів коротша за довжину тіла. Щілина дихала підковоподібна, трохи повернена і зрушена від тім'я. Верхніх зубів немає або не більше 1—2 пар, а нижніх (зазвичай викривлених) від 8 до 15 пар. Вузька нижня щелепа, закриваючи рот, входить в поглиблення знизу голови, як у кашалота. Спинний плавець серпоподібно вирізаний, сидить на середині спини, трохи ближче до хвоста, ніж до голови. Грудні плавники короткі і загострені. Тіло згори темне, знизу сіре. Череп різко асиметричний, з дуже коротким рострумом (його утворюють лицьові частини черепа). Верхній отвір правої кісткової ніздрі в 7-20 разів менший від отвору лівої.
Ці китоподібні живуть в теплому поясі океану і дуже рідкісні. Відомо усього лише близько сотні тварин, що обсохли, і були викинуті на берег. Одинаки заходять на північ до берегів Нідерландів, Франції, півострова Нова Шотландія, Японії, штат Вашингтон, а на південь — до острова Тасманія, Нової Зеландії (20 знахідок), затоки Імперіал (Чилі) і мис Доброї Надії. Основна їжа — головоногі молюски і глибоководні риби, додаткова — краби і креветки. Роберт Броунел в шлунках трьох когій, здобутих в Японії, знайшов 153 отоліти, 18 видів глибоководних (у тому числі що світяться) риб з тріскоподібних, , вугреподібних, лососевих та ін.
Вагітність самиці триває близько 9 місяців. Пологи бувають частіші навесні. Новонароджені мають довжину 1-1,2 м і масу близько 16 кг. Відома знахідка ембріона 20 см завдовжки в годуючій самиці, при якій було дитинча 171 см завдовжки.
Карликові кашалоти живуть самостійно, парами або групами до 5 особин. При спробах утримувати когій в океанаріумах Флориди і Нової Зеландії тварини загинули через 2—3 доби. У неволі дуже флегматичні. Господарського значення не мають.
Класифікація
Короткий виклад класифікації сучасних і викопних таксонів:
- родина Physeteridae
- Physeter
- †
- †
- Idiophyseter †
- Idiorophus †
- Orycterocetus †
- Physeterula †
- †
- †
- Scaldicetus †
Примітки
![]() | Це незавершена стаття з теріології. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kashalotovi Physeteridae rodina kitiv Rodina mistit 1 suchasnij rid kashalot Physeter i 1 suchasnij kosmopolitichnij vid kashalot zvichajnij Physeter macrocephalus Kashalotovi Period isnuvannya 23 03 0 mln r t PreꞒ Ꞓ O S D C P T J K Ꝑ Noligocen suchasnistKashalot na marci Farerski ostroviBiologichna klasifikaciyaCarstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klada Sinapsidi Synapsida Klas Ssavci Mammalia Ryad Parnokopitni Artiodactyla Infraryad Kitopodibni Cetacea Parvoryad Delfinovidi Odontoceti Nadrodina PhyseteroideaRodina Kashalotovi Physeteridae Gray 1868Vikishovishe PhyseteridaeOpisPorivnyannya rozmiriv troh suchasnih vidiv kashalotiv z lyudinoyu sinij kashalot zelenij Kogia sima chervonij Kogia breviceps Kashalotiv upiznayut po golovi i zubah Na golovi velika zhirova podushka zapovnena spermacetom Vona vistupaye rizko vpered za kinchik vuzkoyi nizhnoyi shelepi i vsya rotova shilina viyavlyayetsya znizu golovi Zubi vid 8 do 30 par funkcionuyut tilki na nizhnij shelepi a na verhnij yih ne bilshe 1 2 par Porozhnina rota pokrita shorstkim epiteliyem sho zavazhaye vislizannyu zdobichi Shilina zakritogo dihala opuklistyu obernena ubik Cherep rizko asimetrichnij u jogo licovij chastini utvoryuyetsya lozhe dlya zhirovoyi podushki RodiKashalot Rid vklyuchaye yedinij odnojmennij vid Physeter catodon Ce zubastij kit velikih rozmiriv samci dosyagayut 20 m a samici 15 m Velichezna prituplena speredu i zdavlena z bokiv golova skladaye 1 4 1 3 usiyeyi dovzhini tila u samciv vona bilsha nizh u samic Dihalo zmishene v livij perednij kut golovi i vityagnute po osi tila Pravij nosovij kanal ne vidkrivayetsya nazovni pov yazanij speredu i zzadu velikimi povitryanimi mishkami Budova rota vidsutnist verhnih zubiv dovgi nizhni shelepi i pogliblennya znizu golovi v yake vhodyat zubi dozvolyaye kashalotam aktivno vsmoktuvati zdobich Spinnij plavnik maye viglyad tovstogo i nizkogo gorba za nim she dekilka gorbiv menshih za rozmirom Na nizhnij shelepi 18 30 par zubiv bez emali Najbilshi zubi majzhe po 1 6 kg Grudni plavniki shiroki i tupo zakrugleni Zabarvlennya tila variyuye vid siruvato burogo do chorno korichnevogo znizu ledve svitlishe Oblast pupka i gubi zazvichaj bili Samci poshireni na bilshij ploshi nizh samici migruyut dali za samic i vlitku na pivnochi dosyagayut Barencovogo i Beringovogo moriv a na pivdni Antarktiki Samici zhivut v garemah rozmnozhuyutsya v tropikah i ridko vihodyat za mezhi subtropichnoyi zoni Na pivnich vid ekvatora bilshist garemiv lito provodit mizh 25 i 40 pn sh a zimu mizh 0 i 25 pn sh U pivnichnij pivkuli kashalotiv buvaye bilshe bilya beregiv Afriki Azorskih ostroviv i Shidnoyi Aziyi nizh bilya beregiv Pivnichnoyi Ameriki a v pivdennij pivkuli najbilshi skupchennya zoseredzheni u vodah Chili Peru i Natalya Pivdenna Afrika Sezonni migraciyi virazheni dobre sho mozhe buti pov yazano z peremishennyam golovonogih molyuskiv golovnoyi yizhi kashalotiv Otrimani nazad mitki ne pidtverdzhuyut dalekih perehodiv kashalotiv z odniyeyi pivkuli v inshu Holostyacki migruyuchi grupi samciv u rozmnozhenni uchasti ne berut Voni utvoryuyutsya pislya togo yak samici vizhenut zajvih samciv z kosyakiv zalishayuchi na shkiri vignanciv slidi svoyih zubiv Samci sho zalishilisya zapeklo b yutsya mizh soboyu za misce glavi garemu i zavdayut odin odnomu udariv masivnoyu golovoyu inodi lamayut zubi i ushkodzhuyut shelepi Providne misce v zhivlenni zajmayut golovonogi molyuski sered nih majzhe 20 vidiv kalmariv u tomu chisli veletenski arhiteutisi dovzhinoyu ponad 10 m i dekilka vidiv vosminogiv Z rib z yidayutsya perevazhno v pivnichnih vodah korifeni skati dribni akuli triskovi glibokovodni ribi makruridi i vudilniki Veliki kalmari zahishayuchis vid kashalota zalishayut na jogo golovi slidi svoyih prisoskiv u viglyadi vtisnutih kruzhechkiv diametrom do 20 sm Odnogo razu v Antarktici z shlunku sorokatonnogo kashalota vityagnuli zhivogo kalmara masoyu 200 kg Pid vodoyu voni prekrasno oriyentuyutsya za dopomogoyu sluhu i eholokaciyi vidayuchi tri tipi zvukiv korotki i chasti klacannya skripi sho nagaduyut stogin i chastij trisk Obsihayuchi na berezi kashaloti vidayut silnij rev Z chislennih endoparazitiv nebezpechnij dlya kashalota veletenskij zavdovzhki do 8 5 m kruglij cherv sho zhive v placenti samic Z ektoparazitiv na zubah tvarini poselyayetsya vusonogij rachok konhoderma auritum a na shkiri veslonogij rachok penella z gronami konhodermi virgatum Kashalot najvazhlivishij ob yekt kitobijnogo promislu Veliki samci dayut 7 10 t zhiru i do 6 t spermacetu Kogiya Rid Kogiya Kogia vklyuchaye dva vidi Voni mayut tilo delfinopodibnoyi formi zavdovzhki 2 3 m samci trohi bilshi vid samic masoyu do 300 kg Zakruglena speredu golova v 6 raziv korotsha za dovzhinu tila Shilina dihala pidkovopodibna trohi povernena i zrushena vid tim ya Verhnih zubiv nemaye abo ne bilshe 1 2 par a nizhnih zazvichaj vikrivlenih vid 8 do 15 par Vuzka nizhnya shelepa zakrivayuchi rot vhodit v pogliblennya znizu golovi yak u kashalota Spinnij plavec serpopodibno virizanij sidit na seredini spini trohi blizhche do hvosta nizh do golovi Grudni plavniki korotki i zagostreni Tilo zgori temne znizu sire Cherep rizko asimetrichnij z duzhe korotkim rostrumom jogo utvoryuyut licovi chastini cherepa Verhnij otvir pravoyi kistkovoyi nizdri v 7 20 raziv menshij vid otvoru livoyi Ci kitopodibni zhivut v teplomu poyasi okeanu i duzhe ridkisni Vidomo usogo lishe blizko sotni tvarin sho obsohli i buli vikinuti na bereg Odinaki zahodyat na pivnich do beregiv Niderlandiv Franciyi pivostrova Nova Shotlandiya Yaponiyi shtat Vashington a na pivden do ostrova Tasmaniya Novoyi Zelandiyi 20 znahidok zatoki Imperial Chili i mis Dobroyi Nadiyi Osnovna yizha golovonogi molyuski i glibokovodni ribi dodatkova krabi i krevetki Robert Brounel v shlunkah troh kogij zdobutih v Yaponiyi znajshov 153 otoliti 18 vidiv glibokovodnih u tomu chisli sho svityatsya rib z triskopodibnih vugrepodibnih lososevih ta in Vagitnist samici trivaye blizko 9 misyaciv Pologi buvayut chastishi navesni Novonarodzheni mayut dovzhinu 1 1 2 m i masu blizko 16 kg Vidoma znahidka embriona 20 sm zavdovzhki v goduyuchij samici pri yakij bulo ditincha 171 sm zavdovzhki Karlikovi kashaloti zhivut samostijno parami abo grupami do 5 osobin Pri sprobah utrimuvati kogij v okeanariumah Floridi i Novoyi Zelandiyi tvarini zaginuli cherez 2 3 dobi U nevoli duzhe flegmatichni Gospodarskogo znachennya ne mayut KlasifikaciyaKorotkij viklad klasifikaciyi suchasnih i vikopnih taksoniv rodina Physeteridae Physeter Physeter macrocephalus Idiophyseter Idiorophus Orycterocetus Physeterula Scaldicetus PrimitkiCe nezavershena stattya z teriologiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi