Карл IX (фр. Charles IX de France; 27 червня 1550 — 30 травня 1574) — король Франції, син Катерини Медічі; санкціював масове винищення гугенотів (Варфоломіївська ніч, 1572 р.).
Передостанній король Франції з династії Валуа. Правив з 5 грудня 1560 року. Син короля Генріха ІІ та Катерини Медічі. Його мати була при ньому регентом до 17 серпня 1563 року. Правління Карла ІХ позначилося численними релігійними війнами та врешті-решт Варфоломіївською ніччю — масовим вбивством гугенотів.
Карл IX фр. Charles IX de France | |||
![]() | |||
![]() | |||
| |||
---|---|---|---|
під ім'ям Карл ІІІ 1550 — 1560 | |||
Попередник: | Карл ІІ | ||
Наступник: | Генріх ІІ | ||
| |||
під ім'ям Карл ХІ 1560 — 1574 | |||
Попередник: | Франциск ІІ | ||
Наступник: | Генріх ІІІ | ||
Народження: | 27 червня 1550 Сен-Жермен-ан-Ле | ||
Смерть: | 30 травня 1574 (23 роки) Венсенн | ||
Причина смерті: | туберкульоз | ||
Поховання: | Абатство Сен-Дені | ||
Країна: | Франція | ||
Релігія: | Католицтво | ||
Рід: | Валуа | ||
Батько: | Генріх II (король Франції) | ||
Мати: | Катерина де Медічі | ||
Шлюб: | |||
Діти: | Марія Єлизавета | ||
Автограф: | ![]() | ||
Монограма: | |||
Нагороди: | |||
|
Життєпис
Дитинство
Карл Валуа народився 27 червня 1550 року в королівському замку Сен-Жермен-ан-Ле. До сходження на престол мав титул герцога Орлеанського.
Правління
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUzTDBaeVlXNGxRek1sUVRkdmFYTmZRMnh2ZFdWMFh6QXdOUzVxY0djdk1UY3djSGd0Um5KaGJpVkRNeVZCTjI5cGMxOURiRzkxWlhSZk1EQTFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Після смерті старшого брата Франциска II у 1560 році успадкував трон в 10-річному віці. Його коронували в Реймсі 15 травня 1561 року; перші роки регентшею була його мати Катерина Медічі. У віці 20 років (26 листопада 1570 року) одружився з Єлизаветою Австрійською.
Релігійні протистояння
Канцлер рекомендував королеві звільнити учасників . Під час колоквіуму в Пуассі королева-мати сподівалась привести до згоди партію католиків, очолювану представником видного аристократичного роду Гізів , кардиналом Лотаринзьким, і партію протестантів, очолювану Теодором Безою, але марно. Гугеноти не пішли ні на яке зближення з католиками. 16 листопада 1561 року різанина у Кагорі, що закінчилася загибеллю 30 протестантів, зробила подальші переговори неможливими. 1 січня 1562 року Сен-Жерменський едикт дозволив протестантам відправлення культу за межами міст.
Тим не менш, змусила протестантів на чолі з принцом Людовіком І Конде взятися за зброю. Здобувши кілька перемог, вони були врешті розбиті Франсуа де Гізом у [en] 19 грудня 1562 року. Принц Конде потрапив у полон, але протестанти змогли захопити іншого лідера католиків — Анн де Монморансі. 4 січня 1563 року Франсуа де Гіз обложив Орлеан, але 24 лютого його вбили трьома пострілами з пістолета в спину. 19 березня Амбуазький едикт встановив перше крихке перемир'я. 19 серпня 1563 року Карл досяг повноліття, але реальна влада на той момент залишилася в руках Катерини Медичі.
Амбуазький мир (1563—1566) та велика подорож короля
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkwTDBaeVlXNGxRek1sUVRkdmFYTmZRMnh2ZFdWMFh5MWZVRzl5ZEhKaGFYUmZiMlpmUTJoaGNteGxjMTlKV0Y4dFgxZEhRVEExTURZNExtcHdaeTh5TURCd2VDMUdjbUZ1SlVNekpVRTNiMmx6WDBOc2IzVmxkRjh0WDFCdmNuUnlZV2wwWDI5bVgwTm9ZWEpzWlhOZlNWaGZMVjlYUjBFd05UQTJPQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Амбуазький едикт не задовольнив нікого і насилу втілювався в життя. Заборона на відправлення протестантського культу в містах, враховуючи той факт, що в багатьох містах і провінціях гугеноти становили більшість, просто не могла легко прижитися.
У березні 1564 року почалася , організована королевою-матір'ю, з метою показати короля народу і країну королю. Планували також умиротворити таким чином королівство — маршрут проходив через найгарячіші точки королівства, починаючи з Сансе (Бургундія) і Труа (Шампань).
30 квітня 1564 року кортеж прибув до Лотарингії і зупинився в Бар-ле-Дюк протягом 1 — 9 травня. Карл Лотаринзький і його дружина Клод, сестра самого Карла IX, хрестили свого нащадка Генріха, 6 місяців від роду. Карла і Філіпа Іспанського запросили в хрещені батьки юного принца. Правда, король іспанський особисто не був присутній.
Далі маршрут королівського кортежу проліг через Ліньї-ан-Барруа, Діжон, Макон, Руссільйон, Валанс і Авіньйон. Під час перебування в Руссильоне король підписав Руссильонский едикт, що встановив 1 січня як перший день року на території всього королівства.
Після тритижневої перерви подорож продовжилася. У Салон-де-Прованс королева-мати зустрілася зі своїм астрологом Нострадамусом. Потім у Екс-ан-Прованс, столиці Прованса, де засідав його парламент, Єр, двір відсвяткував Трійцю, а після відбувся переїзд до Тулону і Марселю, які святково зустріли дорогих гостей.
В цілому можна сказати, що умиротворення Прованса вдалося.
У Лангедок юний король проїхав через Монпельє, Нарбонн і Тулузу. У протестантських містах Гасконі його зустріли шанобливо, але стримано. У Монтобан (20 березня 1565 рік) довелося домовлятися про роззброєння міста, яке витримало три облоги Блеза де Монлюка. Католицькі Тулуза і Бордо виявилися більш спокійними.
Кортеж заїхав в Байонну 14 червня, через Мон-де-Марсан. Катерина Медічі переслідувала цим дві мети: побачитися з дочкою Єлизаветою — королевою Іспанії, що вдалося, і укласти договір з Іспанією, що не вийшло.
У липні двір знову перетнув Гасконь, а в серпні і вересні — Шаранту. В цих регіонах з протестантським більшістю перемир'я було вкрай крихким, і протестанти вкрай неохоче підпорядковувалися Амбуазькому едикту. Тим не менш, короля зустріли з найбільш можливою лояльністю. Єдині негаразди відбулися в Ла-Рошелі, де протестанти висловили невдоволення, і в Орлеані, де приїзд короля зустріли вуличні заворушення.
У грудні 1565 року король зупинився в Мулені. Ця зупинка стала найтривалішою в ході «Великої подорожі» (91 день) і в Мулені було вирішено ініціювати численні реформи. За пропозицією Мішеля де Опиталя було прийнято , який стверджував невідчужуваність .
Відновлення військових дій
У червні 1566 року в Пам'є, незважаючи на королівське умиротворення, заворушення поновилися і протестанти осадили католицькі церкви. Католики відповіли справжнім терором: 300 вбитих кальвіністів у Фуа.
У серпні 1567 року протестанти розробили план . 24 вересня Карл і Катерина Медічі втекли до Мо.
29 вересня деяких високопоставлених католиків , а потім і в інших містах Лангедока. Протестантські війська на чолі з Людовиком Конде і Гаспаром де Коліньї дійшли до Парижа.
Однак протестантів розбив у конетабль Анн де Монморансі 10 листопада 1567 року, а у і — герцог Анжуйський. Нарешті 23 березня 1568 року Конде і Катерина Медічі підписали договір в Лонжумо, що було підтверджено у Сен-Жермен-ан-Ле (1570 рік).
Сен-Жерменський мир
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJsTDBaeVlXNGxRek1sUVRkdmFYTmZRMnh2ZFdWMFh5MWZSV3hwYzJGaVpYUm9YMjltWDBGMWMzUnlhV0ZmSlRJNFkyRXVYekUxTnpFbE1qbGZMVjlIYjI5bmJHVmZRWEowWDFCeWIycGxZM1F1YW5Cbkx6RTRNbkI0TFVaeVlXNGxRek1sUVRkdmFYTmZRMnh2ZFdWMFh5MWZSV3hwYzJGaVpYUm9YMjltWDBGMWMzUnlhV0ZmSlRJNFkyRXVYekUxTnpFbE1qbGZMVjlIYjI5bmJHVmZRWEowWDFCeWIycGxZM1F1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У дипломатичному плані Карл IX зблизився з Англією і Священною Римською імперією. Подейкували навіть про його можливий вступ на імперський трон. 26 листопада 1570 року Карл IX одружився з Єлизаветою Австрійською (1554–1592 роки), дочкою Максиміліана II, імператора Священної Римської імперії (1527–1576 роки) і Марії Іспанської. Урочисту церемонію одруження влаштували в церкві у арденнському містечку Мезьєр і, після пишного святкування, вже в березні 1571 року король і королева урочисто в'їхали в Париж. Провідні діячі культури того часу брали участь в організації урочистостей.
Від цього шлюбу народилася дочка Марія-Єлизавета, яка померла у віці п'яти років. Крім того, король мав зв'язок з , пані де Бельвіль, яка народила йому сина , згодом графа Д'овернь (з 1589 року), а потім герцога Ангулемского (з 1619 року).
Поки король полював, королева-мати продовжила спроби примирення католиків і протестантів. Восени 1571 року лідер гугенотів, адмірал Франції Гаспар де Коліньї зустрічався з королем протягом декількох днів.
Король, який отримав колись уроки Жака Аміо, захоплювався літературою. Відомі вірші, що належать його перу, а також «Трактат про королівське полювання», який видано вперше в 1625 році, перевидав Анрі Шеврель у 1858 році.
Гійом-Габріель Ле Бретон представив йому в 1569 році свою трагедію «Адоніс».
Варфоломіївська ніч
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek16TDBOb1lYSnNaWE5mU1ZoZmIyWmZSbkpoYm1ObE15NXFjR2N2TWpBd2NIZ3RRMmhoY214bGMxOUpXRjl2Wmw5R2NtRnVZMlV6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Шлюб сестри Карла Маргарити і юного протестанта Генріха Наварського повинен був, як здавалося сучасникам, призвести до тривалого примирення сторін. Але 22 серпня 1572 року, через кілька днів після весілля, відбувся замах на Коліньї. Боячись повстання, Карл IX за порадою матері та радників дав згоду на ліквідацію лідерів протестантів, за деякими винятками, в числі яких були його двоюрідні брати, принци крові Генріх Наварський і .
Це рішення втілилось у Варфоломіївську ніч 24 серпня 1572 року, яка призвела до загибелі тисяч гугенотів у Парижі та інших великих містах Франції. Рішуче налаштований утримати порядок, король наказав припинити кровопролиття починаючи з ранку 24 серпня, але численні заклики до спокою раз за разом були порушені.
Ця трагедія стала поворотною точкою в царюванні Карла IX. Нехтування Сен-Жерменським едиктом і безчинність, які коїло королівське оточення, начисто знищили будь-яку довіру до королівської влади з боку гугенотів. На тривалий час було покладено край і спробам мирного співіснування, монархія остаточно вступила на шлях повного викорінення протестантизму. Міжрелігійна війна поновилась і призвела до тривалої облоги Ла-Рошелі.
Зважаючи на досить несподіваний і багато в чому загадковий характер розвитку подій, Варфоломіївська ніч завжди була приводом для дебатів. Зокрема, історики весь цей час роздумували над розв'язанням питання про міру відповідальності короля. Довгий час вважали, що різанина була безпосередньо інспірована короною. З XVII століття Карла IX вважали фанатиком, який особисто заклика́в до масових вбивств. Памфлетисти і романтики стверджували, що король особисто стріляв у протестантів, які бігли під вікнами його палацу, що достовірно не підтверджено.
Після Варфоломіївської ночі
Здоров'я короля завжди було слабким. Він часто і тривало хворів на різні захворювання. Трагічні події Варфоломіївської ночі травмували його ще більше. Назріла проти нього і королеви-матері з метою посадити на трон Франциска (Франсуа) Алансонського. Змову розкрили, але королю все важче було переносити подібні удари долі. Він відбув до Венсенський замок, де зліг від хвороби. Його мучила гарячка, задишка, і він помер 30 травня 1574 року, не доживши місяця до свого двадцять четвертого дня народження. Наступного дня відомий французький лікар Амбруаз Паре зробив розтин і встановив причину смерті — плеврит, який був породжений туберкульозом.
Наступником Карла IX на троні став його молодший брат Генріх, який заради французького престолу відмовився від польського. Існує версія, що саме він отруїв Карла книгою, яка була просочена отрутою, що призначалася взагалі то для Генріха Наваррського. Інші джерела повідомляють, що це був — наймолодший із братів Валуа. Проте всі джерела сходяться на тій версії, що отруту начебто підіслала їх матір Катерина Медічі.
Овдовівши в двадцять років, дружина Карла IX, юна королева Єлизавета повернулася до Австрії. У 1576 році вона пішла до монастиря Клариссинок, який же і заснувала. Їх малолітня дочка померла в 1578 році.
Сім'я
Дружина
- Єлизавета
(1554—1592)
Діти
- Марія Єлизавета
(1572—1578)
Бастарди
- Від коханки Марії Туше:
- 1 Син
- 2
(1573—1650)
Примітки
- Тут у значенні форми релігійної бесіди між представниками різних віросповідань.
- Voulons et ordonnons qu'en tous actes, registres, instrumens, contracts, ordonnances, édicts, tant patentes que missives, et toute escripture privée, l'année commance doresénavant et soit comptée du premier jour de ce moys de janvier. Donné à Roussillon, le neufiesme d'un jour aoust, l an de grâce mil cinq cens soixante quatre. Et de notre règne le quatrième. Ainsi signé par le Roy en son Conseil". Charles IX de France Article 39 de l ' Edit de Roussillon «Бажаємо і наказуємо, щоб у всіх актах, реєстрах, документах, контрактах, ордонансах, едиктах, патентах і ділових листах, і у всьому приватному листуванні, рік відтепер починали і відраховували з першого дня цього місяця січня. Складено в Руссільйоні серпня дев'ятого дня, року божою милістю тисяча п'ятсот шістдесят четвертого. А нашого панування четвертого. Підписана Королем і його Радою» Карл IX Французький Стаття 39 Руссильонского едикту
- Guerres de religion-Miquel, p 251—259
- Arlette Jouanna, «La Saint-Barthélemy, les mystères d'un crime d'etat», Gallimard, 2007, p. 193.
- Jean Delumeau, Thierry Wanegffelen, «Naissance et affirmation de la Réforme», Paris, PUF, 1998.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Karl IX korol Karl IX fr Charles IX de France 27 chervnya 1550 15500627 30 travnya 1574 korol Franciyi sin Katerini Medichi sankciyuvav masove vinishennya gugenotiv Varfolomiyivska nich 1572 r Peredostannij korol Franciyi z dinastiyi Valua Praviv z 5 grudnya 1560 roku Sin korolya Genriha II ta Katerini Medichi Jogo mati bula pri nomu regentom do 17 serpnya 1563 roku Pravlinnya Karla IH poznachilosya chislennimi religijnimi vijnami ta vreshti resht Varfolomiyivskoyu nichchyu masovim vbivstvom gugenotiv Karl IX fr Charles IX de FranceKarl IXportret yunogo Karla Prapor pid im yam Karl III 1550 1560 Poperednik Karl II Nastupnik Genrih II Prapor Korol Franciyi pid im yam Karl HI 1560 1574 Poperednik Francisk II Nastupnik Genrih III Narodzhennya 27 chervnya 1550 1550 06 27 Sen Zhermen an LeSmert 30 travnya 1574 1574 05 30 23 roki VensennPrichina smerti tuberkulozPohovannya Abatstvo Sen DeniKrayina FranciyaReligiya KatolictvoRid ValuaBatko Genrih II korol Franciyi Mati Katerina de MedichiShlyub Diti Mariya Yelizaveta Avtograf Monograma Nagorodi Kavaler ordena Zolotogo runa Mediafajli b u VikishovishiZhittyepisDitinstvo Karl Valua narodivsya 27 chervnya 1550 roku v korolivskomu zamku Sen Zhermen an Le Do shodzhennya na prestol mav titul gercoga Orleanskogo Pravlinnya Karl IX v rik vstupu na prestol robota Fransua Klue Pislya smerti starshogo brata Franciska II u 1560 roci uspadkuvav tron v 10 richnomu vici Jogo koronuvali v Rejmsi 15 travnya 1561 roku pershi roki regentsheyu bula jogo mati Katerina Medichi U vici 20 rokiv 26 listopada 1570 roku odruzhivsya z Yelizavetoyu Avstrijskoyu Religijni protistoyannya Kancler rekomenduvav korolevi zvilniti uchasnikiv Pid chas kolokviumu v Puassi koroleva mati spodivalas privesti do zgodi partiyu katolikiv ocholyuvanu predstavnikom vidnogo aristokratichnogo rodu Giziv kardinalom Lotarinzkim i partiyu protestantiv ocholyuvanu Teodorom Bezoyu ale marno Gugenoti ne pishli ni na yake zblizhennya z katolikami 16 listopada 1561 roku rizanina u Kagori sho zakinchilasya zagibellyu 30 protestantiv zrobila podalshi peregovori nemozhlivimi 1 sichnya 1562 roku Sen Zhermenskij edikt dozvoliv protestantam vidpravlennya kultu za mezhami mist Tim ne mensh zmusila protestantiv na choli z princom Lyudovikom I Konde vzyatisya za zbroyu Zdobuvshi kilka peremog voni buli vreshti rozbiti Fransua de Gizom u en 19 grudnya 1562 roku Princ Konde potrapiv u polon ale protestanti zmogli zahopiti inshogo lidera katolikiv Ann de Monmoransi 4 sichnya 1563 roku Fransua de Giz oblozhiv Orlean ale 24 lyutogo jogo vbili troma postrilami z pistoleta v spinu 19 bereznya Ambuazkij edikt vstanoviv pershe krihke peremir ya 19 serpnya 1563 roku Karl dosyag povnolittya ale realna vlada na toj moment zalishilasya v rukah Katerini Medichi Ambuazkij mir 1563 1566 ta velika podorozh korolya Dokladnishe Ambuazkij mir Karl v 1568 roci Ambuazkij edikt ne zadovolniv nikogo i nasilu vtilyuvavsya v zhittya Zaborona na vidpravlennya protestantskogo kultu v mistah vrahovuyuchi toj fakt sho v bagatoh mistah i provinciyah gugenoti stanovili bilshist prosto ne mogla legko prizhitisya U berezni 1564 roku pochalasya organizovana korolevoyu matir yu z metoyu pokazati korolya narodu i krayinu korolyu Planuvali takozh umirotvoriti takim chinom korolivstvo marshrut prohodiv cherez najgaryachishi tochki korolivstva pochinayuchi z Sanse Burgundiya i Trua Shampan 30 kvitnya 1564 roku kortezh pribuv do Lotaringiyi i zupinivsya v Bar le Dyuk protyagom 1 9 travnya Karl Lotarinzkij i jogo druzhina Klod sestra samogo Karla IX hrestili svogo nashadka Genriha 6 misyaciv vid rodu Karla i Filipa Ispanskogo zaprosili v hresheni batki yunogo princa Pravda korol ispanskij osobisto ne buv prisutnij Dali marshrut korolivskogo kortezhu prolig cherez Linyi an Barrua Dizhon Makon Russiljon Valans i Avinjon Pid chas perebuvannya v Russilone korol pidpisav Russilonskij edikt sho vstanoviv 1 sichnya yak pershij den roku na teritoriyi vsogo korolivstva Pislya tritizhnevoyi perervi podorozh prodovzhilasya U Salon de Provans koroleva mati zustrilasya zi svoyim astrologom Nostradamusom Potim u Eks an Provans stolici Provansa de zasidav jogo parlament Yer dvir vidsvyatkuvav Trijcyu a pislya vidbuvsya pereyizd do Tulonu i Marselyu yaki svyatkovo zustrili dorogih gostej V cilomu mozhna skazati sho umirotvorennya Provansa vdalosya U Langedok yunij korol proyihav cherez Monpelye Narbonn i Tuluzu U protestantskih mistah Gaskoni jogo zustrili shanoblivo ale strimano U Montoban 20 bereznya 1565 rik dovelosya domovlyatisya pro rozzbroyennya mista yake vitrimalo tri oblogi Bleza de Monlyuka Katolicki Tuluza i Bordo viyavilisya bilsh spokijnimi Kortezh zayihav v Bajonnu 14 chervnya cherez Mon de Marsan Katerina Medichi peresliduvala cim dvi meti pobachitisya z dochkoyu Yelizavetoyu korolevoyu Ispaniyi sho vdalosya i uklasti dogovir z Ispaniyeyu sho ne vijshlo U lipni dvir znovu peretnuv Gaskon a v serpni i veresni Sharantu V cih regionah z protestantskim bilshistyu peremir ya bulo vkraj krihkim i protestanti vkraj neohoche pidporyadkovuvalisya Ambuazkomu ediktu Tim ne mensh korolya zustrili z najbilsh mozhlivoyu loyalnistyu Yedini negarazdi vidbulisya v La Rosheli de protestanti vislovili nevdovolennya i v Orleani de priyizd korolya zustrili vulichni zavorushennya U grudni 1565 roku korol zupinivsya v Muleni Cya zupinka stala najtrivalishoyu v hodi Velikoyi podorozhi 91 den i v Muleni bulo virisheno iniciyuvati chislenni reformi Za propoziciyeyu Mishelya de Opitalya bulo prijnyato yakij stverdzhuvav nevidchuzhuvanist Vidnovlennya vijskovih dij U chervni 1566 roku v Pam ye nezvazhayuchi na korolivske umirotvorennya zavorushennya ponovilisya i protestanti osadili katolicki cerkvi Katoliki vidpovili spravzhnim terorom 300 vbitih kalvinistiv u Fua U serpni 1567 roku protestanti rozrobili plan 24 veresnya Karl i Katerina Medichi vtekli do Mo 29 veresnya deyakih visokopostavlenih katolikiv a potim i v inshih mistah Langedoka Protestantski vijska na choli z Lyudovikom Konde i Gasparom de Kolinyi dijshli do Parizha Odnak protestantiv rozbiv u konetabl Ann de Monmoransi 10 listopada 1567 roku a u i gercog Anzhujskij Nareshti 23 bereznya 1568 roku Konde i Katerina Medichi pidpisali dogovir v Lonzhumo sho bulo pidtverdzheno u Sen Zhermen an Le 1570 rik Sen Zhermenskij mir Yelizaveta Avstrijska druzhina Karla U diplomatichnomu plani Karl IX zblizivsya z Angliyeyu i Svyashennoyu Rimskoyu imperiyeyu Podejkuvali navit pro jogo mozhlivij vstup na imperskij tron 26 listopada 1570 roku Karl IX odruzhivsya z Yelizavetoyu Avstrijskoyu 1554 1592 roki dochkoyu Maksimiliana II imperatora Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi 1527 1576 roki i Mariyi Ispanskoyi Urochistu ceremoniyu odruzhennya vlashtuvali v cerkvi u ardennskomu mistechku Mezyer i pislya pishnogo svyatkuvannya vzhe v berezni 1571 roku korol i koroleva urochisto v yihali v Parizh Providni diyachi kulturi togo chasu brali uchast v organizaciyi urochistostej Vid cogo shlyubu narodilasya dochka Mariya Yelizaveta yaka pomerla u vici p yati rokiv Krim togo korol mav zv yazok z pani de Belvil yaka narodila jomu sina zgodom grafa D overn z 1589 roku a potim gercoga Angulemskogo z 1619 roku Poki korol polyuvav koroleva mati prodovzhila sprobi primirennya katolikiv i protestantiv Voseni 1571 roku lider gugenotiv admiral Franciyi Gaspar de Kolinyi zustrichavsya z korolem protyagom dekilkoh dniv Korol yakij otrimav kolis uroki Zhaka Amio zahoplyuvavsya literaturoyu Vidomi virshi sho nalezhat jogo peru a takozh Traktat pro korolivske polyuvannya yakij vidano vpershe v 1625 roci perevidav Anri Shevrel u 1858 roci Gijom Gabriel Le Breton predstaviv jomu v 1569 roci svoyu tragediyu Adonis Varfolomiyivska nich Karl IX portret roboti Fransua Klue 1571 vugillya sangina 353 252 mm Parizh Nacionalna Biblioteka Franciyi Shlyub sestri Karla Margariti i yunogo protestanta Genriha Navarskogo povinen buv yak zdavalosya suchasnikam prizvesti do trivalogo primirennya storin Ale 22 serpnya 1572 roku cherez kilka dniv pislya vesillya vidbuvsya zamah na Kolinyi Boyachis povstannya Karl IX za poradoyu materi ta radnikiv dav zgodu na likvidaciyu lideriv protestantiv za deyakimi vinyatkami v chisli yakih buli jogo dvoyuridni brati princi krovi Genrih Navarskij i Ce rishennya vtililos u Varfolomiyivsku nich 24 serpnya 1572 roku yaka prizvela do zagibeli tisyach gugenotiv u Parizhi ta inshih velikih mistah Franciyi Rishuche nalashtovanij utrimati poryadok korol nakazav pripiniti krovoprolittya pochinayuchi z ranku 24 serpnya ale chislenni zakliki do spokoyu raz za razom buli porusheni Cya tragediya stala povorotnoyu tochkoyu v caryuvanni Karla IX Nehtuvannya Sen Zhermenskim ediktom i bezchinnist yaki koyilo korolivske otochennya nachisto znishili bud yaku doviru do korolivskoyi vladi z boku gugenotiv Na trivalij chas bulo pokladeno kraj i sprobam mirnogo spivisnuvannya monarhiya ostatochno vstupila na shlyah povnogo vikorinennya protestantizmu Mizhreligijna vijna ponovilas i prizvela do trivaloyi oblogi La Rosheli Zvazhayuchi na dosit nespodivanij i bagato v chomu zagadkovij harakter rozvitku podij Varfolomiyivska nich zavzhdi bula privodom dlya debativ Zokrema istoriki ves cej chas rozdumuvali nad rozv yazannyam pitannya pro miru vidpovidalnosti korolya Dovgij chas vvazhali sho rizanina bula bezposeredno inspirovana koronoyu Z XVII stolittya Karla IX vvazhali fanatikom yakij osobisto zaklika v do masovih vbivstv Pamfletisti i romantiki stverdzhuvali sho korol osobisto strilyav u protestantiv yaki bigli pid viknami jogo palacu sho dostovirno ne pidtverdzheno Pislya Varfolomiyivskoyi nochi Zdorov ya korolya zavzhdi bulo slabkim Vin chasto i trivalo hvoriv na rizni zahvoryuvannya Tragichni podiyi Varfolomiyivskoyi nochi travmuvali jogo she bilshe Nazrila proti nogo i korolevi materi z metoyu posaditi na tron Franciska Fransua Alansonskogo Zmovu rozkrili ale korolyu vse vazhche bulo perenositi podibni udari doli Vin vidbuv do Vensenskij zamok de zlig vid hvorobi Jogo muchila garyachka zadishka i vin pomer 30 travnya 1574 roku ne dozhivshi misyacya do svogo dvadcyat chetvertogo dnya narodzhennya Nastupnogo dnya vidomij francuzkij likar Ambruaz Pare zrobiv roztin i vstanoviv prichinu smerti plevrit yakij buv porodzhenij tuberkulozom Nastupnikom Karla IX na troni stav jogo molodshij brat Genrih yakij zaradi francuzkogo prestolu vidmovivsya vid polskogo Isnuye versiya sho same vin otruyiv Karla knigoyu yaka bula prosochena otrutoyu sho priznachalasya vzagali to dlya Genriha Navarrskogo Inshi dzherela povidomlyayut sho ce buv najmolodshij iz brativ Valua Prote vsi dzherela shodyatsya na tij versiyi sho otrutu nachebto pidislala yih matir Katerina Medichi Ovdovivshi v dvadcyat rokiv druzhina Karla IX yuna koroleva Yelizaveta povernulasya do Avstriyi U 1576 roci vona pishla do monastirya Klarissinok yakij zhe i zasnuvala Yih malolitnya dochka pomerla v 1578 roci Sim yaDruzhina Yelizaveta 1554 1592 Diti Mariya Yelizaveta 1572 1578 Bastardi Vid kohanki Mariyi Tushe 1 Sin 2 1573 1650 PrimitkiTut u znachenni formi religijnoyi besidi mizh predstavnikami riznih virospovidan Voulons et ordonnons qu en tous actes registres instrumens contracts ordonnances edicts tant patentes que missives et toute escripture privee l annee commance doresenavant et soit comptee du premier jour de ce moys de janvier Donne a Roussillon le neufiesme d un jour aoust l an de grace mil cinq cens soixante quatre Et de notre regne le quatrieme Ainsi signe par le Roy en son Conseil Charles IX de France Article 39 de l Edit de Roussillon Bazhayemo i nakazuyemo shob u vsih aktah reyestrah dokumentah kontraktah ordonansah ediktah patentah i dilovih listah i u vsomu privatnomu listuvanni rik vidteper pochinali i vidrahovuvali z pershogo dnya cogo misyacya sichnya Skladeno v Russiljoni serpnya dev yatogo dnya roku bozhoyu milistyu tisyacha p yatsot shistdesyat chetvertogo A nashogo panuvannya chetvertogo Pidpisana Korolem i jogo Radoyu Karl IX Francuzkij Stattya 39 Russilonskogo ediktu Guerres de religion Miquel p 251 259 Arlette Jouanna La Saint Barthelemy les mysteres d un crime d etat Gallimard 2007 p 193 Jean Delumeau Thierry Wanegffelen Naissance et affirmation de la Reforme Paris PUF 1998 Karl IX ValuaDinastiya Valua Angulemska gilkaPobichna gilka Dinastiya KapetingiNarodivsya 27 chervnya 1550 Pomer 30 travnya 1574 prozhiv 23 rokiv Korolivski tituli Poperednik Francisk II Koroli Franciyi 5 grudnya 1560 30 travnya 1574 Nastupnik Genrih III en Poperednik Karl II pid im yam Karl III 27 chervnya 1550 5 grudnya 1560 Genrih II