Тверська́ о́бласть (рос. Тверска́я о́бласть) — суб'єкт Російської Федерації, входить до складу Центрального федерального округу.
Тверська область | |||
---|---|---|---|
рос. Тверская область | |||
![]() | |||
| |||
Країна | | ||
Фед. округ | Центральний | ||
Адмін. центр | Твер | ||
Глава | d[1] | ||
Дата утворення | 29 січня 1935 | ||
Оф. вебсайт | region.tver.ru(рос.) | ||
Географія | |||
Координати | 57°09′ пн. ш. 34°36′ сх. д. / 57.150° пн. ш. 34.600° сх. д. | ||
Площа | 84 100 км² () | ||
• внутр. вод | 1,9 % | ||
Часовий пояс | MSK () | ||
Населення | |||
Чисельність | 1350244 (01.01.2011) (33-а) (2011) | ||
Густота | 16 осіб/км² | ||
Економіка | |||
Економ. район | Центральний | ||
Коди | |||
ISO 3166-2 | RU-TVE | ||
ЗКАТО | 28 | ||
Суб'єкта РФ | 69 | ||
Телефонний | (+7) | ||
Карти | |||
| |||
|
Адміністративний центр — місто Твер.
Межує із Московською, Ярославською, Вологодською, Новгородською, Смоленською й Псковською областями.
Утворена 29 січня 1935, до 1990 називалася Калінінська область.
Історія
Місто Твер засноване XII-XIII ст. Спочатку місто існувало як центр удільного князівства Північно-Східної Русі-України, потім стало столицею Великого князівства Тверського. У 1327 році за допомогою московитів і монголів було придушене Тверське повстання. Після окупації Твері й околиць в 1485 році Московським князівством вся територія князівства відійшла під владу московитів, хоча у XVI-XVII ст. міста Торопець та Білий залишалися у складі Великого князівства Литовського. У XVIII столітті Твер стала центром Тверської провінції спочатку Інґерманландської, з 1710 Санкт-Петербурзької, а з 1727 Новгородської губерній. У 1775 році було утворено Тверське намісництво, в 1796 році – Тверська губернія.
Після ліквідації губерній 14 січня 1929 року Твер стала центром округу Центрально-Промислової області (з червня 1929 – Московська область). 20 листопада 1931 року Твер була перейменована на місто Калінін (до 1990 року). У 1935 році місто стало обласним центром. На початку Другої світової війни під час окупації Польщі в Твері радянським урядом було розстріляно тисячі польських офіцерів. Під час Німецько-радянської війни з жовтня по грудень 1941 року обласні керівні органи Калініна виїхали до Кашина. 17 липня 1990 року Калінінська область була перейменована на Тверську, хоча остаточне перейменування відбулося 21 квітня 1992 року після змін конституції РРФСР.
Географія
Тверская область розташована на заході середньої частини Східно-Європейської рівнини. Вона простягнулася на 260 км із півночі на південь і на 450 км із заходу на схід.
Рельєф
Поверхня в основному рівнинна, на заході — Валдайська височина, на сході , на крайньому заході — , у центрі — . Верхня крапка — 346 м близько села Фіровського району, нижній рівень — 61 метр — берег річки Кунья на межі з Новгородською областю.
Корисні копалини
Область бідна корисними копалинами. У надрах області залягають шари бурого вугілля Підмосковного вугільного басейну. Найбільше родовище — Велике Нелідовське, що дало з 1948 по 1996 рік близько 21 млн т твердого палива.
На рівнинних ділянках широко поширені потужні торф'яні поклади загальним обсягом в 15,4 млрд м³. Промислові запаси торфу становлять 2051 млн т (близько 7 % запасів європейської частини Росії). У промисловому масштабі освоєно 43 родовища торфу загальною площею близько 300 тис. га, основні експлуатовані запаси сконцентровані в п'яти родовищах розташованих у центральній і південної частинах регіону. З 1971 по 1999 роки розроблене більш 44 млн т паливного торфу.
Поширені вапняки, є родовища легкоплавких і вогнетривких глин і кварцового піску, сапропелів, численні підземні прісні й мінеральні водні шари, відкриті джерела (найвідоміша лікувально-столова вода «Кашинська»).
Клімат
Клімат помірно континентальний. Середня температура січня від —8,5 до —10,5 °С, липня +17…+18 °С. Кількість опадів 550—750 мм на рік.
Гідрографія
На території області понад 800 рік загальною довжиною близько 17 000 км. Основна річка — Волга (685 км), крім неї особливо значимі: Західна Двіна (262 км), Тверця (188 км), (269 км), Молога (280 км) і (259 км). По території області проходить вододіл Каспійського й Балтійського морів.
На території регіону 1 769 озер (1,4 % території), у тому числі Селігер (259,7 км²), Верхньоволзькі озера, , , і . Максимальна озерність на заході й північно-заході області. Найглибші озера області — (41,5 м) і (41 м).
Основні водосховища: Верхньоволзьке, Іваньковське, Углицьке й Рибінське розташовані на Волзі; Вазузьке й Вишньоволоцьке на малих річках.
Ґрунти
Ґрунти на території регіону переважно супіщані (а місцями глинисті) дерено-підзолисті, великий масив Оршинського болота (Калінінський район) багатий торф'яно-болотними ґрунтами, що зустрічаються ділянками по всій області. Найродючіші землі перебувають на сході області (Кашинський, Калязинський райони).
Рослинність
Регіон перебуває в лісовій зоні, у підзоні південної тайги, що переходить у темнохвойні ліси на північному заході й масиви соснових лісів у північній і південно-західній частинах.
Ліси займають 4,5 млн га (близько 2,0 млн га хвойних порід), або 53 % від загальної площі області.
Загальні запаси деревини в регіоні — 658 млн м³. Запаси спілого лісу оцінюються в 147,8 млн м³, включаючи ресурси, призначені для експлуатації, — близько 100 млн м³. Розрахункова лісосіка встановлено в обсязі 6,2 млн м³/рік, обсяг лісозаготівель становить близько 34 % лісосіки (2003).
Болота займають близько 7 % від загальної площі області.
Охорона природи
Найбільший природоохоронний об'єкт — на території Нелідовського й Андрєапольського районів, площею 46 061 га.
Діють: , 202 заказника (у тому числі 168 охоронюваних боліт), 252 пам'ятки природи (включаючи 78 стародавніх парків), 35 лісових комплексів, опікують 18 озер та інші одиничні об'єкти. У Державному природному комплексі перебуває резиденція Президента РФ.
Екологія
Центрами забруднення є міста з хімічною промисловістю: Торжок і Нелідово. На території військової частини в селищі розміщені радіоактивні відходи.
Населення
Населення — 1406,6 тис. осіб (2006) (1675 тис. осіб — 1977). Щільність населення — 16,7 осіб/км² (2006), питома вага міського населення — 73,5 % (2006). До складу області входить 23 міста, 30 селищ міського типу.
Більшу частину населення становлять росіяни. У Лихославльському, Бежецькому і деяких інших районах проживає група тверських карел (14,6 тис. осіб).
Народ | Чисельність, 2002, тис. (* [Архівовано 24 січня 2012 у WebCite]) |
---|---|
Росіяни | 1361,0 (92,5 %) |
Українці | 22,6 (1,53 %) |
Карели | 14,6 (1 %) |
Білоруси | 8,6 |
Вірмени | 7,3 |
Татари | 6,7 |
Азербайджанці | 4,6 |
Цигани | 4,6 |
Чуваші | 3,1 |
Чеченці | 2,7 |
показані народи з кількістю понад 2000 осіб |
Адміністративний поділ
Область включає 12 міст обласного підпорядкування і 36 районів.
Міста обласного підпорядкування:
Назва міста | Населення, тис. осіб (2006) |
Твер | 405,6 |
Бежецьк | 26,8 |
Бологе | 25,3 |
Вишній Волочек | 53,8 |
Кашин | 16,2 |
Кімри | 50,5 |
Конаково | 40,2 |
Нелідово | 24,3 |
Осташков | 19,7 |
Ржев | 61,6 |
Торжок | 47,8 |
Удомля | 32,1 |
Райони:
Населені пункти
Економіка
У структурі валового продукту (94,9 млрд руб. 2005) виділяються: обробна промисловість — 22,4 %, виробництво й розподіл електроенергії, газу й води — 7,5 %, оптова й роздрібна торгівля — 16,8 %, транспорт і зв'язок — 13,9 %, будівництво — 9,0 %. На сільське господарство приходиться 8,1 % ВВП.
Промисловість
Галузі промисловості:
- Машинобудування — екскаватори, пасажирські вагони (Твер), електропоїзда(Торжок), текстильне обладнення, сільськогосподарські машини, гаражне обладнення (Бежецьк), протипожежне обладнення (Торжок), електротехнічні вироби (Кашин), прилади й освітлювальна апаратура (Ржев, Лихославль) і ін
- Харчова — найбільші підприємства — ВАТ «Мелькомбінат» і ВАТ «Волзький пекар» у Твері
- Деревообробна — фанера, дерев'яні будівельні деталі (Вишній Волочек, Нелідово, ), меблі (Твер, Ржев, Торжок), целюлозно-паперове виробництво (Кувшиново)
- Виробництво будматеріалів
- Скляна (Вишній Волочек, Спірово) і фарфоро-фаянсова (Конаково)
- Текстильна й шкіряно-взуттєва — бавовно-паперова (Вишній Волочек), вовняні (), шовкові (Твер) і лляні (Осташков) тканини. Частка легкої промисловості у випуску товарної продукції становить 7 %
- Хімічна — хімічне волокно, склопластики, скловолокно, поліграфічні фарби
- Поліграфічна
Енергетика
Електроенергетика стабільно посідає друге місце в структурі промислового виробництва (частка в 2003 р. — 30 %) і, завдяки високої рентабельності, перше місце серед галузей промисловості по внескові у ВВП.
На території області розташовуються найбільші об'єкти електроенергетики — Калінінська АЕС потужністю 3 ГВТ (21,1 млрд кВт•рік в 2006 році) і потужністю 2,4 ГВТ (8,1 млрд кВт•рік в 2006 році).
На Калінінський АЕС у цей час діють три енергоблоки потужністю по 1 Гвт. На 2011 рік планується введення в експлуатацію енергоблоку № 4 потужністю 1 Гвт. Калінінська АЕС розташована на півночі Тверської області за 125 км від міста Твер на південному березі озера Удомля. Відстань до Москви — 330 км, до Санкт-Петербурга — 400 км.
Крім двох федеральних діють регіональні Тверські ТЕЦ-1, ТЕЦ-3, ТЕЦ-4, і тепломережі загальною потужністю: електричної — 275 МВТ, тепловий — 2187 Гкал/година (2006).
Найбільша компанія в сфері паливної промисловості — компанія , поєднує 13 торфовидобувних підприємств, видобуток в 1999 році склав 421 тис. т паливного торфу. Розробка вугілля припинена в середині 1990-х через різке зниження рентабельності. Обсяг випуску продукції паливною промисловістю в 2001 році склав 74,7 млн руб.
Машинобудування
Частка машинобудування в обсязі товарного виробництва становить 30 %.
В області розташовані такі великі підприємства:
- ВАТ «Тверський вагонобудівний завод»
- ВАТ
- ВАТ
- ВАТ
- Завод
Транспорт
Через регіон проходить основна залізниця — Октябрська залізниця з одноколійними відгалуженнями на Ржев і Вязьму, Кувшиново й Селіжарово, через Торжок. Менш важливі одноколійні тепловозні Москва — Кашин — Санкт-Петербург і Москва — Рига, а також Ярославль — Бологе — Великі Луки.
Область перетинають дві федеральні автомобільні шляхи: M10 «Скандинавія» і М9 «Балтія». Із внутрішніх автошляхів значимі Торжок — Осташков і Твер — Ржев. Довжина шляхів із твердим покриттям — 16 032 км.
Під Твер'ю два цивільні аеропорти: міжнародний UUEM (KLD) зі злітно-посадочною смугою для вантажної авіації довгої 2500 м; аеропорт місцевих ліній .
Розвинене судноплавство по Волзі, річковий порт «Твер» з вантажним причалом для судів «річка-море» з осіданням до чотирьох метрів.
Енерготранспорт
Регіон перетинають два магістральні нафтопроводи: Ярославль — порт Приморськ (Балтійська трубопровідна система) спрямувуючий сировину на експорт і на , потужність трубопроводу більш 25 млн т/рік; Ярославль — Полоцьк (на і експорт через порт Вентспілс), потужність більш 20 млн т/рік, але з 2006 року використання гілки різко скорочене до 3 млн т/рік.
Проходять кілька магістральних газопроводів: Нижній Новгород — Санкт-Петербург і Тула — Санкт-Петербург, продовжений до Уренгою «Сяйво Півночі» (Вуктил — Ухта — Торжок і далі на Мінськ), компресорна станція в м. Торжок. На Конаковську ГРЕС природний газ надходить по гілці від зовнішнього московського кільцевого газопроводу.
У проекті експортний продуктопровід — — — порт Приморськ потужністю 8,4 млн т/рік з перекачувальною станцією на території області.
Регіон перетинає магістральна лінія електропередач Москва — Санкт-Петербург, що включає ділянки: «Ленінградська» — 750 кВ і "Опитна " — 750 кВ (найбільша підстанція регіону ПС «Опитна»), з відгалуженнями від Калінінської АЕС: «Бєлозерська» (на Череповець) — 750 кВ і «Владимирська» (на ПС Владимир) — 750 кВ. Від Конаковської ГРЕС прокладені лінії на Москву й через Верхньоволзькі ГЕС на Череповець (500 кВ).
Для внутрішнього споживання передається близько 4,5 млрд кВт•г (2005), а в сусідні регіони за 2006 рік переправлене не менш 30 млрд кВт•г (еквівалентно близько 5 млн т мазуту для типовий ТЕС).
Сільське господарство
Сільське господарство області спеціалізується на молочно-м'ясному скотарстві й льонарстві. Значно розвинені свинарство й птахівництво. Ведуться посіви жита, вівса, кормових культур; картоплі, овочів.
На початок 2002 року поголів'я худоби — 348,2 тис. голів, з них корів — 174,3 тис., свиней — 127,8 тис., птаха — 3374,5 тис. У 2001 році зроблене: м'яса (жива вага) — 74,8 тис. т, молока — 476,5 тис. т, яєць — 484,5 млн шт.
Загальна площа сільгоспугідь становить 2434,6 тис. га, з них під ріллею більш 60 %. Посівна площа більш 898,9 тис. га (2001), з них під зерновими культурами зайнято 200,3 тис. га, льоном-довгунцем — 22,1 тис. га, картоплею — 49,2 тис. га й овочами — 10,6 тис. га.
У 2001 році зроблене: зерна — 206,4 тис. т, картоплі — 604,5 тис. т, льоноволокна — 10,2 тис. т. У 2004 році зроблене продукції на 11 331 млн руб.
Культура
Тверська земля за всіх часів мала особливу привабливість для творчої інтелігенції Росії. Тут живуть і активно працюють чудові художники, чиї роботи із задоволенням купують музеї й приватні колекціонери по усьому світу, кипить театральне життя.
У Тверську обласну філармонію на традиційний Баховський фестиваль і фестиваль приїжджають уже не тільки столичні меломани, але й гості із усього світу. Настільки ж голосним успіхом користується фестиваль , що щороку проходить під патронажем великої оперної співачки Ірині Архипової.
Історико-культурну спадщину представляють понад 5 тис. пам'яток археології, майже 2 тис. пам'яток історії та 3 тис. пам'яток архітектури.
Міста Тверской області мають багатовікову історію. Найстарші з них Торжок, Торопець, Бежецьк, Твер нараховують більш восьми століть. З областю зв'язані імена багатьох історичних особистостей, діячів культури й науки.
Природна краса краю, архітектурні ансамблі й пам'ятки старовини, багата подіями історія, відомі імена тверитян залучають численних туристів як з Росії, так і з-за кордону. Широко відомо, наприклад, Пушкінське кільце Верхнєволжя.
В області працює 5 театрів, 39 музеїв, більш 2 тисяч клубних установ і кіноустановок, понад тисяча бібліотек.
Релігія
Основна релігія — православне християнство. В області безліч діючих монастирів, храмів і каплиць, основна регулююча структура — Тверська й Кашинська єпархія Російської Православної Церкви. Серед безлічі монастирів можна виділити Ніло- Столобенську пустель і .
Католицька церква представлена єдиним в області приходом тверського храму Перетворення Господня, що ставиться до Архієпархії Матері Божиєй, Найбільший прихід мусульманської громади регіону — .
Влада
18 грудня 2005 відбулися вибори в обласні законодавчі збори. 17 місць розподілялися по партійних списках і 16 — по одномандатних округах.
Єдина Росія одержала 33,23 % голосів по партійних списках і 8 з 16 місць по одномандатних округах (усього — 15 з 33 місць).
П'ятивідсотковий бар'єр подолали також:
- КПРФ (14,69 % — 5 місць)
- Родина (8,95 % — 3 місця)
- Народна воля (7,75 % — 2)
- ЛДПР (7,41 % — 2)
- АПР (5,17 % — 1 місце)
- Незалежні — 5 місць
Особи, пов'язаі з Тверською областю
- Катерина ІІ, російська імператриця
- Катерина Павлівна (Романова), сестра російського імператора Олександра І
- Львов Микола Олександрович, архітектор
- Россі Карл Іванович, архітектор
- Карамзін Микола Михайлович (1766—1826), російський письменник
- Глібов Ф. І., сенатор, володар роскошної садиби Знаменське-Райок
- Дурново Іван Миколайович (1782—1850), генерал, герой війни 1812 р., володар садиби в с. Салтиково
- Шльомін Іван Тимофійович (1898—1969) — генерал-лейтенант Радянської Армії, Герой Радянського Союзу (1945).
- Штубов Валентин Миколайович (1945—2013) області — російський поет
Примітки
- Встреча с Игорем Руденей — kremlin.ru.
- . Архів оригіналу за 15 березня 2012. Процитовано 14 грудня 2011.
Див. також
Література
- (рос.) Города Тверской области. Историко-архитектурные очерки (XI — начало XX вв.) / Ред.-сост. Г. К. Смирнов. — Изд-во «Дмитрий Буланин». — СПб., 2006. — Т. 1. — 360 с.
- (рос.) Города Тверской области. Историко-архитектурные очерки (XI — начало XX вв.) / Ред.-сост. Г. К. Смирнов. — Изд-во «Дмитрий Буланин». — СПб., 2007. — Т. 2. — 336 с.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Тверська область |
- (рос.)
- Сайт Законодавчих зборів області [ 22 липня 2011 у Wayback Machine.] (рос.)
- (рос.)
- (рос.)
![]() | → | ![]() |
![]() | ![]() | ![]() |
↓ | ![]() | ![]() |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Tverska o blast ros Tverska ya o blast sub yekt Rosijskoyi Federaciyi vhodit do skladu Centralnogo federalnogo okrugu Tverska oblastros Tverskaya oblast Prapor Tverskoyi oblasti Gerb Tverskoyi oblastiKrayina RosiyaFed okrug CentralnijAdmin centr TverGlava d 1 Data utvorennya 29 sichnya 1935Of vebsajt region tver ru ros GeografiyaKoordinati 57 09 pn sh 34 36 sh d 57 150 pn sh 34 600 sh d 57 150 34 600Plosha 84 100 km vnutr vod 1 9 Chasovij poyas MSK UTC 3 NaselennyaChiselnist 1350244 01 01 2011 33 a 2011 Gustota 16 osib km EkonomikaEkonom rajon CentralnijKodiISO 3166 2 RU TVEZKATO 28Sub yekta RF 69Telefonnij 7 Karti Tverska oblast u Vikishovishi Administrativnij centr misto Tver Mezhuye iz Moskovskoyu Yaroslavskoyu Vologodskoyu Novgorodskoyu Smolenskoyu j Pskovskoyu oblastyami Utvorena 29 sichnya 1935 do 1990 nazivalasya Kalininska oblast IstoriyaMisto Tver zasnovane XII XIII st Spochatku misto isnuvalo yak centr udilnogo knyazivstva Pivnichno Shidnoyi Rusi Ukrayini potim stalo stoliceyu Velikogo knyazivstva Tverskogo U 1327 roci za dopomogoyu moskovitiv i mongoliv bulo pridushene Tverske povstannya Pislya okupaciyi Tveri j okolic v 1485 roci Moskovskim knyazivstvom vsya teritoriya knyazivstva vidijshla pid vladu moskovitiv hocha u XVI XVII st mista Toropec ta Bilij zalishalisya u skladi Velikogo knyazivstva Litovskogo U XVIII stolitti Tver stala centrom Tverskoyi provinciyi spochatku Ingermanlandskoyi z 1710 Sankt Peterburzkoyi a z 1727 Novgorodskoyi gubernij U 1775 roci bulo utvoreno Tverske namisnictvo v 1796 roci Tverska guberniya Pislya likvidaciyi gubernij 14 sichnya 1929 roku Tver stala centrom okrugu Centralno Promislovoyi oblasti z chervnya 1929 Moskovska oblast 20 listopada 1931 roku Tver bula perejmenovana na misto Kalinin do 1990 roku U 1935 roci misto stalo oblasnim centrom Na pochatku Drugoyi svitovoyi vijni pid chas okupaciyi Polshi v Tveri radyanskim uryadom bulo rozstrilyano tisyachi polskih oficeriv Pid chas Nimecko radyanskoyi vijni z zhovtnya po gruden 1941 roku oblasni kerivni organi Kalinina viyihali do Kashina 17 lipnya 1990 roku Kalininska oblast bula perejmenovana na Tversku hocha ostatochne perejmenuvannya vidbulosya 21 kvitnya 1992 roku pislya zmin konstituciyi RRFSR GeografiyaTverskaya oblast roztashovana na zahodi serednoyi chastini Shidno Yevropejskoyi rivnini Vona prostyagnulasya na 260 km iz pivnochi na pivden i na 450 km iz zahodu na shid Relyef Poverhnya v osnovnomu rivninna na zahodi Valdajska visochina na shodi na krajnomu zahodi u centri Verhnya krapka 346 m blizko sela Firovskogo rajonu nizhnij riven 61 metr bereg richki Kunya na mezhi z Novgorodskoyu oblastyu Korisni kopalini Oblast bidna korisnimi kopalinami U nadrah oblasti zalyagayut shari burogo vugillya Pidmoskovnogo vugilnogo basejnu Najbilshe rodovishe Velike Nelidovske sho dalo z 1948 po 1996 rik blizko 21 mln t tverdogo paliva Na rivninnih dilyankah shiroko poshireni potuzhni torf yani pokladi zagalnim obsyagom v 15 4 mlrd m Promislovi zapasi torfu stanovlyat 2051 mln t blizko 7 zapasiv yevropejskoyi chastini Rosiyi U promislovomu masshtabi osvoyeno 43 rodovisha torfu zagalnoyu plosheyu blizko 300 tis ga osnovni ekspluatovani zapasi skoncentrovani v p yati rodovishah roztashovanih u centralnij i pivdennoyi chastinah regionu Z 1971 po 1999 roki rozroblene bilsh 44 mln t palivnogo torfu Poshireni vapnyaki ye rodovisha legkoplavkih i vognetrivkih glin i kvarcovogo pisku sapropeliv chislenni pidzemni prisni j mineralni vodni shari vidkriti dzherela najvidomisha likuvalno stolova voda Kashinska Klimat Klimat pomirno kontinentalnij Serednya temperatura sichnya vid 8 5 do 10 5 S lipnya 17 18 S Kilkist opadiv 550 750 mm na rik Gidrografiya Na teritoriyi oblasti ponad 800 rik zagalnoyu dovzhinoyu blizko 17 000 km Osnovna richka Volga 685 km krim neyi osoblivo znachimi Zahidna Dvina 262 km Tvercya 188 km 269 km Mologa 280 km i 259 km Po teritoriyi oblasti prohodit vododil Kaspijskogo j Baltijskogo moriv Na teritoriyi regionu 1 769 ozer 1 4 teritoriyi u tomu chisli Seliger 259 7 km Verhnovolzki ozera i Maksimalna ozernist na zahodi j pivnichno zahodi oblasti Najglibshi ozera oblasti 41 5 m i 41 m Osnovni vodoshovisha Verhnovolzke Ivankovske Uglicke j Ribinske roztashovani na Volzi Vazuzke j Vishnovolocke na malih richkah Grunti Grunti na teritoriyi regionu perevazhno supishani a miscyami glinisti dereno pidzolisti velikij masiv Orshinskogo bolota Kalininskij rajon bagatij torf yano bolotnimi gruntami sho zustrichayutsya dilyankami po vsij oblasti Najrodyuchishi zemli perebuvayut na shodi oblasti Kashinskij Kalyazinskij rajoni Roslinnist Region perebuvaye v lisovij zoni u pidzoni pivdennoyi tajgi sho perehodit u temnohvojni lisi na pivnichnomu zahodi j masivi sosnovih lisiv u pivnichnij i pivdenno zahidnij chastinah Lisi zajmayut 4 5 mln ga blizko 2 0 mln ga hvojnih porid abo 53 vid zagalnoyi ploshi oblasti Zagalni zapasi derevini v regioni 658 mln m Zapasi spilogo lisu ocinyuyutsya v 147 8 mln m vklyuchayuchi resursi priznacheni dlya ekspluataciyi blizko 100 mln m Rozrahunkova lisosika vstanovleno v obsyazi 6 2 mln m rik obsyag lisozagotivel stanovit blizko 34 lisosiki 2003 Bolota zajmayut blizko 7 vid zagalnoyi ploshi oblasti Ohorona prirodi Najbilshij prirodoohoronnij ob yekt na teritoriyi Nelidovskogo j Andryeapolskogo rajoniv plosheyu 46 061 ga Diyut 202 zakaznika u tomu chisli 168 ohoronyuvanih bolit 252 pam yatki prirodi vklyuchayuchi 78 starodavnih parkiv 35 lisovih kompleksiv opikuyut 18 ozer ta inshi odinichni ob yekti U Derzhavnomu prirodnomu kompleksi perebuvaye rezidenciya Prezidenta RF Ekologiya Centrami zabrudnennya ye mista z himichnoyu promislovistyu Torzhok i Nelidovo Na teritoriyi vijskovoyi chastini v selishi rozmisheni radioaktivni vidhodi NaselennyaNaselennya 1406 6 tis osib 2006 1675 tis osib 1977 Shilnist naselennya 16 7 osib km 2006 pitoma vaga miskogo naselennya 73 5 2006 Do skladu oblasti vhodit 23 mista 30 selish miskogo tipu Bilshu chastinu naselennya stanovlyat rosiyani U Lihoslavlskomu Bezheckomu i deyakih inshih rajonah prozhivaye grupa tverskih karel 14 6 tis osib Narod Chiselnist 2002 tis Arhivovano 24 sichnya 2012 u WebCite Rosiyani 1361 0 92 5 Ukrayinci 22 6 1 53 Kareli 14 6 1 Bilorusi 8 6Virmeni 7 3Tatari 6 7Azerbajdzhanci 4 6Cigani 4 6Chuvashi 3 1Chechenci 2 7pokazani narodi z kilkistyu ponad 2000 osibAdministrativnij podilOblast vklyuchaye 12 mist oblasnogo pidporyadkuvannya i 36 rajoniv Mista oblasnogo pidporyadkuvannya Nazva mista Naselennya tis osib 2006 Tver 405 6Bezheck 26 8Bologe 25 3Vishnij Volochek 53 8Kashin 16 2Kimri 50 5Konakovo 40 2Nelidovo 24 3Ostashkov 19 7Rzhev 61 6Torzhok 47 8Udomlya 32 1 Rajoni Nazva rajonu Naselennya tis osib 2006 Rajonnij centr Naselennya rajcentru tis osib 2006 Andreapolskij rajon 15 0 m Andreapol 9 0Bezheckij rajon 12 8 m Bezheck 7 3 m Bilij 4 0Bologovskij rajon 17 1 m Bologe Vesyegonskij rajon 15 1 m Vesyegonsk 8 2Vishnovolockij rajon 27 2 m Vishnij Volochek Zharkovskij rajon 6 9 smt Zharkovskij 4 7Zahidnodvinskij rajon 17 8 m Zahidna Dvina misto 9 4Zubcovskij rajon 18 4 m Zubcov 7 2Kalininskij rajon 51 4 m Tver Kalyazinskij rajon 22 9 m Kalyazin 14 312 0 m Kashin Kesovogorskij rajon 8 7 smt Kesova Gora 3 9Kimrskij rajon 14 4 m Kimri Konakovskij rajon 47 5 m Konakovo 13 5 m Krasnij Holm 6 116 6 m Kuvshinovo 10 66 2 s Lisne 2 028 4 m Lihoslavl 12 119 6 smt 9 76 2 smt Molokovo 2 48 5 m Nelidovo 13 9 smt 5 1Ostashkovskij rajon 6 8 m Ostashkov Penovskij rajon 7 9 smt Peno 4 615 8 smt Rameshki 4 313 3 m Rzhev 8 3 smt 3 714 4 smt Selizharovo 7 29 7 smt Sonkovo 4 313 2 smt Spirovo 6 7Starickij rajon 25 5 m Staricya 9 2Torzhockij rajon 23 2 m Torzhok Toropeckij rajon 23 5 m Toropec 14 09 7 m Udomlya 11 1 smt Firovo 2 7Naseleni punkti Naseleni punkti z kilkistyu meshkanciv ponad 10 tisyach 2007Tver 405 5 Nelidovo 23 6Rzhev 61 0 Ostashkov 19 4Vishnij Volochok 53 0 Kashin 15 8Kimri 49 8 Kalyazin 14 1Torzhok 47 6 Toropec 13 7Konakovo 39 9 Lihoslavl 11 9Udomlya 32 1 Redkino 11 5Bezheck 26 3 10 8Bologoye 24 8EkonomikaU strukturi valovogo produktu 94 9 mlrd rub 2005 vidilyayutsya obrobna promislovist 22 4 virobnictvo j rozpodil elektroenergiyi gazu j vodi 7 5 optova j rozdribna torgivlya 16 8 transport i zv yazok 13 9 budivnictvo 9 0 Na silske gospodarstvo prihoditsya 8 1 VVP Promislovist Galuzi promislovosti Mashinobuduvannya ekskavatori pasazhirski vagoni Tver elektropoyizda Torzhok tekstilne obladnennya silskogospodarski mashini garazhne obladnennya Bezheck protipozhezhne obladnennya Torzhok elektrotehnichni virobi Kashin priladi j osvitlyuvalna aparatura Rzhev Lihoslavl i in Harchova najbilshi pidpriyemstva VAT Melkombinat i VAT Volzkij pekar u Tveri Derevoobrobna fanera derev yani budivelni detali Vishnij Volochek Nelidovo mebli Tver Rzhev Torzhok celyulozno paperove virobnictvo Kuvshinovo Virobnictvo budmaterialiv Sklyana Vishnij Volochek Spirovo i farforo fayansova Konakovo Tekstilna j shkiryano vzuttyeva bavovno paperova Vishnij Volochek vovnyani shovkovi Tver i llyani Ostashkov tkanini Chastka legkoyi promislovosti u vipusku tovarnoyi produkciyi stanovit 7 Himichna himichne volokno skloplastiki sklovolokno poligrafichni farbi PoligrafichnaEnergetika Elektroenergetika stabilno posidaye druge misce v strukturi promislovogo virobnictva chastka v 2003 r 30 i zavdyaki visokoyi rentabelnosti pershe misce sered galuzej promislovosti po vneskovi u VVP Na teritoriyi oblasti roztashovuyutsya najbilshi ob yekti elektroenergetiki Kalininska AES potuzhnistyu 3 GVT 21 1 mlrd kVt rik v 2006 roci i potuzhnistyu 2 4 GVT 8 1 mlrd kVt rik v 2006 roci Na Kalininskij AES u cej chas diyut tri energobloki potuzhnistyu po 1 Gvt Na 2011 rik planuyetsya vvedennya v ekspluataciyu energobloku 4 potuzhnistyu 1 Gvt Kalininska AES roztashovana na pivnochi Tverskoyi oblasti za 125 km vid mista Tver na pivdennomu berezi ozera Udomlya Vidstan do Moskvi 330 km do Sankt Peterburga 400 km Krim dvoh federalnih diyut regionalni Tverski TEC 1 TEC 3 TEC 4 i teplomerezhi zagalnoyu potuzhnistyu elektrichnoyi 275 MVT teplovij 2187 Gkal godina 2006 Najbilsha kompaniya v sferi palivnoyi promislovosti kompaniya poyednuye 13 torfovidobuvnih pidpriyemstv vidobutok v 1999 roci sklav 421 tis t palivnogo torfu Rozrobka vugillya pripinena v seredini 1990 h cherez rizke znizhennya rentabelnosti Obsyag vipusku produkciyi palivnoyu promislovistyu v 2001 roci sklav 74 7 mln rub Mashinobuduvannya Chastka mashinobuduvannya v obsyazi tovarnogo virobnictva stanovit 30 V oblasti roztashovani taki veliki pidpriyemstva VAT Tverskij vagonobudivnij zavod VAT VAT VAT ZavodTransport Cherez region prohodit osnovna zaliznicya Oktyabrska zaliznicya z odnokolijnimi vidgaluzhennyami na Rzhev i Vyazmu Kuvshinovo j Selizharovo cherez Torzhok Mensh vazhlivi odnokolijni teplovozni Moskva Kashin Sankt Peterburg i Moskva Riga a takozh Yaroslavl Bologe Veliki Luki Oblast peretinayut dvi federalni avtomobilni shlyahi M10 Skandinaviya i M9 Baltiya Iz vnutrishnih avtoshlyahiv znachimi Torzhok Ostashkov i Tver Rzhev Dovzhina shlyahiv iz tverdim pokrittyam 16 032 km Pid Tver yu dva civilni aeroporti mizhnarodnij UUEM KLD zi zlitno posadochnoyu smugoyu dlya vantazhnoyi aviaciyi dovgoyi 2500 m aeroport miscevih linij Rozvinene sudnoplavstvo po Volzi richkovij port Tver z vantazhnim prichalom dlya sudiv richka more z osidannyam do chotiroh metriv Energotransport Region peretinayut dva magistralni naftoprovodi Yaroslavl port Primorsk Baltijska truboprovidna sistema spryamuvuyuchij sirovinu na eksport i na potuzhnist truboprovodu bilsh 25 mln t rik Yaroslavl Polock na i eksport cherez port Ventspils potuzhnist bilsh 20 mln t rik ale z 2006 roku vikoristannya gilki rizko skorochene do 3 mln t rik Prohodyat kilka magistralnih gazoprovodiv Nizhnij Novgorod Sankt Peterburg i Tula Sankt Peterburg prodovzhenij do Urengoyu Syajvo Pivnochi Vuktil Uhta Torzhok i dali na Minsk kompresorna stanciya v m Torzhok Na Konakovsku GRES prirodnij gaz nadhodit po gilci vid zovnishnogo moskovskogo kilcevogo gazoprovodu U proekti eksportnij produktoprovid port Primorsk potuzhnistyu 8 4 mln t rik z perekachuvalnoyu stanciyeyu na teritoriyi oblasti Region peretinaye magistralna liniya elektroperedach Moskva Sankt Peterburg sho vklyuchaye dilyanki Leningradska 750 kV i Opitna 750 kV najbilsha pidstanciya regionu PS Opitna z vidgaluzhennyami vid Kalininskoyi AES Byelozerska na Cherepovec 750 kV i Vladimirska na PS Vladimir 750 kV Vid Konakovskoyi GRES prokladeni liniyi na Moskvu j cherez Verhnovolzki GES na Cherepovec 500 kV Dlya vnutrishnogo spozhivannya peredayetsya blizko 4 5 mlrd kVt g 2005 a v susidni regioni za 2006 rik perepravlene ne mensh 30 mlrd kVt g ekvivalentno blizko 5 mln t mazutu dlya tipovij TES Silske gospodarstvo Silske gospodarstvo oblasti specializuyetsya na molochno m yasnomu skotarstvi j lonarstvi Znachno rozvineni svinarstvo j ptahivnictvo Vedutsya posivi zhita vivsa kormovih kultur kartopli ovochiv Na pochatok 2002 roku pogoliv ya hudobi 348 2 tis goliv z nih koriv 174 3 tis svinej 127 8 tis ptaha 3374 5 tis U 2001 roci zroblene m yasa zhiva vaga 74 8 tis t moloka 476 5 tis t yayec 484 5 mln sht Zagalna plosha silgospugid stanovit 2434 6 tis ga z nih pid rilleyu bilsh 60 Posivna plosha bilsh 898 9 tis ga 2001 z nih pid zernovimi kulturami zajnyato 200 3 tis ga lonom dovguncem 22 1 tis ga kartopleyu 49 2 tis ga j ovochami 10 6 tis ga U 2001 roci zroblene zerna 206 4 tis t kartopli 604 5 tis t lonovolokna 10 2 tis t U 2004 roci zroblene produkciyi na 11 331 mln rub KulturaTverska zemlya za vsih chasiv mala osoblivu privablivist dlya tvorchoyi inteligenciyi Rosiyi Tut zhivut i aktivno pracyuyut chudovi hudozhniki chiyi roboti iz zadovolennyam kupuyut muzeyi j privatni kolekcioneri po usomu svitu kipit teatralne zhittya U Tversku oblasnu filarmoniyu na tradicijnij Bahovskij festival i festival priyizhdzhayut uzhe ne tilki stolichni melomani ale j gosti iz usogo svitu Nastilki zh golosnim uspihom koristuyetsya festival sho shoroku prohodit pid patronazhem velikoyi opernoyi spivachki Irini Arhipovoyi Istoriko kulturnu spadshinu predstavlyayut ponad 5 tis pam yatok arheologiyi majzhe 2 tis pam yatok istoriyi ta 3 tis pam yatok arhitekturi Mista Tverskoj oblasti mayut bagatovikovu istoriyu Najstarshi z nih Torzhok Toropec Bezheck Tver narahovuyut bilsh vosmi stolit Z oblastyu zv yazani imena bagatoh istorichnih osobistostej diyachiv kulturi j nauki Prirodna krasa krayu arhitekturni ansambli j pam yatki starovini bagata podiyami istoriya vidomi imena tverityan zaluchayut chislennih turistiv yak z Rosiyi tak i z za kordonu Shiroko vidomo napriklad Pushkinske kilce Verhnyevolzhya V oblasti pracyuye 5 teatriv 39 muzeyiv bilsh 2 tisyach klubnih ustanov i kinoustanovok ponad tisyacha bibliotek ReligiyaOsnovna religiya pravoslavne hristiyanstvo V oblasti bezlich diyuchih monastiriv hramiv i kaplic osnovna regulyuyucha struktura Tverska j Kashinska yeparhiya Rosijskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Sered bezlichi monastiriv mozhna vidiliti Nilo Stolobensku pustel i Katolicka cerkva predstavlena yedinim v oblasti prihodom tverskogo hramu Peretvorennya Gospodnya sho stavitsya do Arhiyeparhiyi Materi Bozhiyej Najbilshij prihid musulmanskoyi gromadi regionu Vlada18 grudnya 2005 vidbulisya vibori v oblasni zakonodavchi zbori 17 misc rozpodilyalisya po partijnih spiskah i 16 po odnomandatnih okrugah Yedina Rosiya oderzhala 33 23 golosiv po partijnih spiskah i 8 z 16 misc po odnomandatnih okrugah usogo 15 z 33 misc P yatividsotkovij bar yer podolali takozh KPRF 14 69 5 misc Rodina 8 95 3 miscya Narodna volya 7 75 2 LDPR 7 41 2 APR 5 17 1 misce Nezalezhni 5 miscOsobi pov yazai z Tverskoyu oblastyuKaterina II rosijska imperatricya Katerina Pavlivna Romanova sestra rosijskogo imperatora Oleksandra I Lvov Mikola Oleksandrovich arhitektor Rossi Karl Ivanovich arhitektor Karamzin Mikola Mihajlovich 1766 1826 rosijskij pismennik Glibov F I senator volodar roskoshnoyi sadibi Znamenske Rajok Durnovo Ivan Mikolajovich 1782 1850 general geroj vijni 1812 r volodar sadibi v s Saltikovo Shlomin Ivan Timofijovich 1898 1969 general lejtenant Radyanskoyi Armiyi Geroj Radyanskogo Soyuzu 1945 Shtubov Valentin Mikolajovich 1945 2013 oblasti rosijskij poetPrimitkiVstrecha s Igorem Rudenej kremlin ru d Track Q14578684 Arhiv originalu za 15 bereznya 2012 Procitovano 14 grudnya 2011 Div takozhSadibi Tverskoyi oblastiLiteratura ros Goroda Tverskoj oblasti Istoriko arhitekturnye ocherki XI nachalo XX vv Red sost G K Smirnov Izd vo Dmitrij Bulanin SPb 2006 T 1 360 s ros Goroda Tverskoj oblasti Istoriko arhitekturnye ocherki XI nachalo XX vv Red sost G K Smirnov Izd vo Dmitrij Bulanin SPb 2007 T 2 336 s PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Tverska oblast ros Sajt Zakonodavchih zboriv oblasti 22 lipnya 2011 u Wayback Machine ros ros ros Novgorodska oblast Vologodska oblast Pskovska oblast Yaroslavska oblast Smolenska oblast Moskovska oblast