Ві́ктор Миха́йлович Глушко́в (24 серпня 1923, Ростов-на-Дону, РРФСР, СРСР — 30 січня 1982, Москва, РРФСР, СРСР) — український радянський науковець, піонер комп'ютерної техніки, автор фундаментальних праць у галузі кібернетики, математики і обчислювальної техніки, ініціатор і організатор реалізації науково-дослідних програм створення проблемно-орієнтованих програмно-технічних комплексів для інформатизації, комп'ютеризації і автоматизації господарської та оборонної діяльності країни. Депутат Верховної Ради СРСР 8—10-го скликань. Член ЦК КПУ в березні 1966 — січні 1982 р.
Глава наукової школи кібернетики. Лауреат численних премій і нагород. Дійсний член АН СРСР (1964), АН УРСР (1961). Почесний член багатьох іноземних академій. Засновник Інституту кібернетики імені В. М. Глушкова НАН України, який і очолював до 1982 р. Помер у Москві, куди був перевезений для лікування. Похований у Києві на Байковому кладовищі
Життєпис
Народився 24 серпня 1923 року в Ростові-на-Дону у родині службовців. Батько Михайло Іванович Глушков родом зі Станиці Луганської, Україна. Мати зі станиці Каменської (Шахтська округа, Українська РСР, натепер Каменськ-Шахтинський, Ростовської області, Росія).
У 1941 році із золотою медаллю закінчив середню школу № 1 в місті Шахти. На початку німецько-радянської війни працював на оборонних роботах. Трудову діяльність розпочав у 1943 році начальником відділу технічного контролю шахтоуправління тресту «Шахтаантрацит» міста Шахти Ростовської області.
Вищу математичну освіту отримав у Новочеркаському політехнічному інституті (1943—1948) та Ростовському державному університеті (1947—1948).
З жовтня 1948 по 1954 рік працював асистентом, викладачем, доцентом, завідувачем кафедри теоретичної механіки в , водночас проводив інтенсивну науково-дослідну роботу.
У 1951 році захистив кандидатську, а у грудні 1955 року — докторську дисертацію у Московському державному університеті.
Наступні 25 років активного життя науковця найтіснішим чином пов'язані з Академією наук УРСР та Інститутом кібернетики АН УРСР.
На запрошення академіка Бориса Гнєденка у 1956 році став завідувачем лабораторії обчислювальної техніки Інституту математики Академії наук УРСР. Саме у цій лабораторії у 1950 році під керівництвом Сергія Лебедєва було розроблено перший радянський комп'ютер («МЭСМ»).
З 1957 року — директор Обчислювального центру АН УРСР. Член КПРС з 1958 року.
У 1958 році обраний членом-кореспондентом АН України за спеціальністю Алгебра. У лютому 1961 обраний дійсним членом Академії наук Української РСР, а у 1962 році став віце-президентом АН УРСР.
У 1962 на базі Обчислювального центру Глушков створив Інститут кібернетики АН УРСР. Будучи його директором, він збудував цілий комплекс корпусів на краю Києва («Кібцентр») та житлові багатоповерхові будинки для співробітників Інституту. Так, за 20 років кількість працівників інституту зросло з кількох сотень до кількох тисяч. Значну увагу приділяв популяризації кібернетики як науки, та автоматизації економіки Радянського Союзу. В Інституті кібернетики під його науковим керівництвом було розроблено ЕОМ «Киев» і першу в Україні та колишньому СРСР напівпровідникову керуючу машину широкого призначення «Днепр». Попередниками персональних комп'ютерів стали машини для інженерних розрахунків «Промінь» (1963), «Мир-1» (1966), «Мир-2» (1969), у яких було реалізовано запропоновану В. М. Глушковим ідею ступеневого мікропрограмного управління. Практично всі розроблені в Інституті ЕОМ за його керівництва в свій час майже не поступалися закордонним аналогам і мали оригінальну архітектуру (лише на початку 1980-х років СРСР перейшов на копіювання закордонних аналогів обчислювальної техніки, що згодом призвело до серйозного відставання радянських взірців від закордонних).
Під його керівництвом Головна редакція «Української радянської енциклопедії» видала першу в світі «Енциклопедію кібернетики» у 2-х томах українською (1973) та російською (1974) мовами.
Помер 30 січня 1982 року після тяжкої хвороби. Похований у Києві на Байковому кладовищі (ділянка № 1).
Боротьба з хворобою
За спогадами дочки Ольги Китової ускладнення зі здоров'ям у науковця почались ще з 1980 року. Скаржився на головний біль, особливо в потилиці, мучив кашель, аритмії серця, стрибав тиск, не було апетиту. Попри це Глушков продовжував працювати у звичному йому насиченому ритмі. При проходженні медоглядів лікарі заявляли, що погіршення здоров'я — результат перевтоми. Восени 1981 року, коли прояви почали проявлятися сильніше, госпіталізований для обстеження в лікарню (околиця Києва). Там спочатку був поставлений діагноз остеохондроз і защемлення нервів шийного відділу хребта. Пізніше припускалось вірусне ураження судин головного мозку. Консиліуми лікарів призначали різні процедури і засоби для лікування. Проте хворобу так і не могли визначити, стан лише погіршувався. Врешті-решт було прийнято рішення перевезти Глушкова в Москву у . Туди був госпіталізований 20 жовтня 1981 року, було короткочасне поліпшення. Проте пізніше стан погіршився. Глушков пережив кілька колапсів та втрат свідомості. Московські лікарі також не змогли визначити причини недуги.
7 січня 1982 з Глушковим у Москві зустрівся відомий німецький нейрохірург професор [de], який прибув з Кельна, (ФРН). Він за результатами призначених ним додаткових аналізів діагностував смертельний діагноз — запущену пухлину довгастого мозку, яка почала поширюватись по спинному мозку. Зранку 30 січня 1982 об 11 годині 7 хвилин Глушкова не стало. У лікарні аж до смерті він надиктовував на магнітофон власні спогади та ідеї.
На прохання сім'ї його тіло було перевезено в Київ і поховано на центральній алеї Байкового кладовища.
Родина
- Батько, Михайло Іванович Глушков, родом зі станиці Луганської, закінчив Катеринославський гірничий інститут, був гірським інженером. Брав участь (як незалежний спостерігач) у переговорах Червоної армії та батька Махна.
- Мати, Віра Йосипівна Босова, родом зі станиці Каменської, працювала в ощадкасі, була депутатом шахтинської міськради, розстріляна німцями під час окупації у м. Шахти за участь у підпільній організації.
- Дружина, Валентина Михайлівна (дівоче прізвище Папкова, пом. 21 травня 2003), познайомилися студентами 3 курсу (1945/46), одружені наприкінці 1940-х років. Викладала у Київському інституті харчової промисловості.
- Дочка Ольга Китова, к.ф.-м.н., д.е.н., професор, зав. кафедрою інформатики РЕУ ім. Г. В. Плеханова, одружена з Володимиром Китовим, сином [ru].
- Онук Віктор Володимирович Китов (нар. 1982), к.ф.-м.н., викладач МДУ ім. М. В. Ломоносова на факультеті ВМК.
- Дочка Віра Глушкова (1958 — 24 травня 2023), к.ф.-м.н., с.н.с. Інституту кібернетики ім. В. М. Глушкова, засновник і головний редактор журналу «Кібертонія».
Нагороди та звання
У 1964 у за цикл праць з теорії автоматів присуджена Ленінська премія.
У 1967 нагороджений орденом Леніна та премією ім. Крилова за цикл праць з теоретичної кібернетики, присвячених формальним методам проєктування електронних обчислювальних машин.
У 1968 присуджена Державна премія СРСР (в складі авторського колективу) за розробку нових принципів побудови структур малих ЕОМ для інженерних розрахунків та математичного забезпечення для них, впроваджених в обчислювальних машинах серії «МИР».
У 1969 за великі успіхи у розвитку науки і підготовці кадрів присвоєно звання Героя Соціалістичної Праці.
У 1970 присуджена Державна премія України в галузі науки і техніки (в складі авторського колективу) за розробку та впровадження автоматизованої системи управління радіотехнічним підприємством масового виробництва (див. Державна премія України в галузі науки і техніки — лауреати 1970 року).
23 серпня 1973 року нагороджений орденом Жовтневої Революції за заслуги в розвитку кібернетики та обчислювальної техніки.
У 1975 нагороджений орденом Леніна за заслуги в розвитку радянської науки та в зв'язку з 250-річчям АН СРСР.
У 1976 нагороджений орденом НДР за видатний внесок в співробітництво спеціалістів СРСР та НДР в розробку прогнозів розвитку технічних засобів електронних інформаційних систем.
У 1977 присуджена Державна премія СРСР (в складі авторського колективу) за цикл праць з теорії дискретних перетворювачів та методів автоматизації проєктування ЕОМ, які знайшли застосування в діючих системах.
У 1978 присвоєне звання «Заслужений діяч науки УРСР»
У 1979 присуджена за цикл робіт з теорії перспективних ЕОМ та створення швидкодіючих засобів обчислювальної техніки і систем управління.
У 1980 присуджена премія ім. Крилова за цикл праць з методів оптимізації в плануванні та управлінні.
У 1981 присуджена премія Ради Міністрів СРСР за розробку та впровадження в народне господарство комплексу програмно-технічних засобів зі створення автоматизованих систем збирання, передавання та обробки даних. Присуджена Державна премія України (в складі авторського колективу) за розробку та впровадження в народне господарство базової АСК на магістральних нафтопроводах.
У 1997 Міжнародне комп'ютерне товариство (IEEE Computer Society) присудило медаль «Піонер комп'ютерної техніки» за заснування першого в СРСР інституту кібернетики (Інституту кібернетики АН УРСР), створення теорії цифрових автоматів та роботи в галузі макроконвеєрних архітектур обчислювальних систем. Медаль буда отримана сім'єю В. М. Глушкова.
Був членом програмних комітетів таких найвідоміших організацій, як Міжнародна федерація з обробки інформації (IFIP) і автоматичного керування (), виконував обов'язки консультанта урядів Болгарії, НДР, , був експертом ООН, суттєво впливав на формування тематики міжнародного інституту прикладного системного аналізу (). Багато з його численних наукових статей і монографій було перекладено іноземними мовами. Його запрошували читати лекції до США, Англії, Франції, Іспанії, Італії, Індії, Мексики, Японії та інших країн.
Був іноземним членом Болгарської (1974), Німецької (НДР, 1975), Польської (1977) академій наук.
Монографії
- Глушков В. М. Синтез цифровых автоматов. — М.: Физматгиз, 1962. — 476 с., ил.
- Глушков В. М. Введение в теорию самосовершенствующихся систем. — Киев: Изд-во КВИРТУ. – 1962. — 109 с.
- Глушков В. М. Введение в кибернетику. – Киев: Изд-во АН УССР, 1964. – 324 с.
- Вычислительные машины с развитыми системами интерпретации / В.М. Глушков, А.А. Барабанов, Л.А. Калиниченко, С.Д. Михновский, З.Л. Рабинович; под общ. ред. В. М. Глушкова. – К., Наукова думка, 1970. –
- Глушков В. М. Введение в АСУ. — К., Технiка, 1972. —312 с. : рис., табл. — (Б-ка инженера).
- Глушков В. М., Цейтлин Г. Е., Ющенко Е .Л. Алгебра, языки, программирование. — Институт кибернетики АН УССР. К., Наукова думка, 1974. — 328 с.
- Глушков В. М. Макроэкономические модели и принципы построения ОГАС. 1975.
- Глушков В. М. Основы безбумажной информатики. — Москва, Наука. Главная редакция физико-математической литературы, 1982. — 552 с., рис. — Библиогр.: с. 538-540.
- Глушков В. М. Основы безбумажной информатики. Изд. 2-е, испр. — М.: Наука. Гл. ред. физ.-мат. лит., 1987. — 552 с.
- Введение. (Теория трех информационных барьеров) // ogas.kiev.ua © 2011
- Глушков В. М. Избранные труды: В 3 т. 1990.
Діяльність
Сформулював поняття кібернетики як наукової дисципліни з комплексною методикою досліджень, визначив проблеми найефективнішої взаємодії людини з машиною і шляхи їх розв'язання. Запропоновані ним побудови «око-рука», «читаючий автомат», самоорганізуюча структура поклали початок новим прикладним технологіям, унікальним розробкам, пов'язаних зі створенням так званого штучного інтелекту.
Під безпосереднім керівництвом академіка Глушкова розроблені та впроваджені в практику унікальні автоматизовані системи управління, що на той час не мали аналогів у світі. Це, зокрема, АСК «Львів» та «Гальванік», які успішно працювали на львівському заводі «Електрон», київському «Арсеналі», інших підприємствах колишнього Радянського Союзу. В очолюваному ним інституті розроблена серія відомих ЕОМ, серед яких — «Київ», «Дніпро», «Промінь», «МИР» та інші.
Віктор Глушков своїми фундаментальними працями в галузі алгебри, математичної логіки, теорії автоматів та алгоритмів, і їх практичного втілення ще за життя здобув визнання міжнародної наукової громадськості.
Теорія топологічних груп та топологічна алгебра
Проводив інтенсивну науково-дослідну роботу в галузі алгебраїчних структур. Його вчителями були провідні алгебраїсти країни С. М. Черніков і О. Г. Курош. 1951 В. М. Глушков захистив кандидатську дисертацію «Локально-нільпотентні групи без кручення з умовою обриву деяких ланцюгів підгруп», а у грудні 1955 — докторську дисертацію «Топологічні локально-нільпотентні групи». Отримані ученим математичні результати вивели його у ряд провідних алгебраїстів світу, оскільки ним була розв'язана узагальнена п'ята проблема Гільберта, а також досліджені властивості і будова локально бікомпактних груп і алгебр Лі, що дало змогу значно розвинути теорію топологічних груп і топологічну алгебру в цілому. Ці високі (на той час) абстракції перетворилися на інструментарій пізнання багатьох процесів матеріального світу, наприклад, плазмових потоків або спільної поведінки взаємодіючих об'єктів різної природи.
Теорія цифрових автоматів
Ще на початку своєї наукової діяльності наприкінці 50-х В. М. Глушков сформулював чітке та алгебраїчно просте поняття цифрового автомата і отримав майже всі результати, які були опубліковані в свій час фундаторами цієї теорії Кліні та Муром. В лабораторії Глушкова в Інституті кібернетики активно вивчались як загальнотеоретичні проблеми, так і практичні питання застосування теорії автоматів для синтезу схем ЕОМ. Базовою ідеєю, яка об'єднувала більшість праць Глушкова з цієї теми, була можливість застосування алгебраїчного апарату для формалізації таких об'єктів, якими є компоненти ЕОМ, схеми та програми. Глушков побудував необхідний математичний апарат та показав, що компоненти ЕОМ можуть бути репрезентовані як математичні вирази. В 1961 р. як певний підсумок наукової діяльності була видана відома монографія Глушкова «Синтез цифровых автоматов».
Теорія програмування та системи алгоритмічних алгебр
У галузі теорії програмування та систем алгоритмічних алгебр В. М. Глушковим був зроблений фундаментальний внесок — (рос. алгебра регулярных событий). Був розвинений апарат систем алгоритмічних алгебр, в рамках якого Глушковим була сформульована концепція, аналогічна принципу структурного програмування Дейкстри (1968) та доведена фундаментальна теорема про регуляризацію (зведення до структурованої форми) довільного алгоритму, зокрема програми чи мікропрограми. Глушковим був сформульований фундаментальний принцип мікропрограмного управління, згідно з яким абстрактна модель ЕОМ може розглядатись як взаємодія двох автоматів — управляючого та операційного.
В 1974 за результатами цих досліджень була опублікована монографія Глушкова (в складі авторського колективу Цейтлін Г. О. та Ющенко К. Л.) «Алгебра, языки, программирование».
Теорія проєктування ЕОМ
Сучасні засади теорії проєктування ЕОМ, зокрема розробка методики блочного синтезу, були закладені в статтях В. М. Глушкова, опублікованих в журналі «Кібернетика» у 1965—1966 та у Віснику АН СРСР у 1967. На базі цих теоретичних праць в Інституті кібернетики була створена спеціалізована мова опису алгоритмів та структур ЕОМ та методика проєктування ЕОМ, які знайшли своє практичне застосування в ряді систем автоматизованого проєктування циклу «Проєкт» та «Проєкт-2». Монографія В. Глушкова (в складі авторського колективу) «Автоматизация проектирования вычислительных машин», яка узагальнювала досвід створення систем «Проєкт», була видана у 1975.
Створення ЕОМ та нових архітектур обчислювальної техніки
Керуючі ЕОМ
У 1958 В. М. Глушковим була запропонована концепція універсальної керуючої машини (УМШН, рос. управляющая машина широкого назначения), яка згодом була реалізована в серійній ЕОМ Дніпро та в наступних серіях керуючих машин. В основі моделі УМШН — напівпровідникова елементна база (до того практично всі ЕОМ використовували електронні лампи), апаратний захист програм та даних, невелика розрядність, оптимальна для завдань управління технологічними процесами. Одночасно з розробками машини «Днепр» з ініціативи В. М. Глушкова було розпочато спорудження в Києві спеціалізованого заводу (пізніше відомого як ВО «Електронмаш»), який серійно випускав цю ЕОМ. Машина «Днепр» була гідним конкурентом найкращим американським аналогам, і понад 10 років її використовували у виробництві.
ЕОМ для інженерних обчислень
Паралельно з проєктуванням управляючих обчислювальних систем, в Інституті кібернетики під керівництвом Глушкова набули розвитку ініціативи зі створення ЕОМ для інженерних розрахунків. Першою машиною цього класу стала ЕОМ «Промінь» зі ступінчатим мікропрограмним керуванням. Ідеї Глушкова зі створення інтелектуальної обчислювальної системи певною мірою були реалізовані в таких без перебільшення унікальних обчислювальних системах, як «МИР-1» (1965), «МИР-2» (1969) та . Головною їхньою відмінністю від інших ЕОМ була апаратна реалізація мови, близької до мови програмування високого рівня, унікальні можливості ведення чисельних та аналітичних інженерних розрахунків.
Новаторські архітектури ЕОМ
Наприкінці 60-х під керівництвом В. М. Глушкова були розпочаті роботи зі створення універсальної на базі архітектури, відмінної від звичних принципів фон Неймана, але ця система не була реалізована за відсутності в той час необхідної елементної бази. Базові ідеї зі створення розвинених архітектур ЕОМ з розвиненими засобами підтримки високорівневого програмування були узагальнені в монографії Глушкова (в складі авторського колективу) «Вычислительная машина с развитыми системами интерпретации». Наприкінці 70-х Глушков запропонував принцип макроконвейерної архітектури ЕОМ з багатьма потоками команд та даних (в сучасній класифікації Флінна — MIMD) як принцип реалізації нефоннейманівської архітектури. Саме в таких архітектурах Глушков бачив перспективи розвитку систем з надвисокою продуктивністю обчислень. Макроконвейерна ЕОМ була розроблена Інститутом кібернетики та впроваджена в серію як ЕС-2701 (1984) та (1987). На той час це були найбільш швидкодіючі в СРСР системи з номінальною продуктивністю, яка перевищувала 1 млрд оп/с. Ці системи дозволяли ефективне масштабування за рахунок багатопроцесорної архітектури та динамічну реконфігурацію. Вони не мали аналогів у світі.
Кібернетика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Wmk5bU9DOURlV0pHWVdOMWJIUjVMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFEZVdKR1lXTjFiSFI1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Під керівництвом В. М. Глушкова була створена унікальна «Енциклопедія кібернетики» (українською в 1973 , російською в 1974 ), яка не мала аналогів у світі та стала першою фундаментальною працею, в якій висвітлювались теоретичні аспекти кібернетичної науки, її застосування до таких галузей як економіка, біологія, техніка. Певною мірою така всеохопність енциклопедії характеризує і діяльність самого Глушкова в цій сфері, яка була різнобічною і нетривіальною.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZtTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRalFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRrekpVUXdKVUpDSlVReEpUZ3pKVVF4SlRnNEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd6WHlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpjbFJEQWxRalFsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFqaGZKVVF4SlRnMEpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkJKVVF4SlRnekpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPRjhsUkRBbE9VRWxSREFsT1VRbFJEQWxRVE11YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRalFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRrekpVUXdKVUpDSlVReEpUZ3pKVVF4SlRnNEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd6WHlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpjbFJEQWxRalFsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFqaGZKVVF4SlRnMEpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkJKVVF4SlRnekpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPRjhsUkRBbE9VRWxSREFsT1VRbFJEQWxRVE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Глушковим були розроблені принципово нові підходи до створення , які кардинально змінили уяву про теорію систем управління та теорію обчислювальних систем, підготували основу для нового етапу розвитку науки про інформацію. Ще на початку становлення обчислювальної техніки, В. М. Глушков ініціював дослідження з моделювання інтелектуальної діяльності. Він багато уваги приділяв розробці ідеї «мозкоподібних» структур ЕОМ, за якими йому вбачалися у майбутньому велетенські можливості. Численні проблеми штучного інтелекту ставилися і розв'язувалися в Обчислювальному Центрі АН УРСР. І серед них такі, як моделювання еволюції, автоматичне доведення теорем, побудова перших робототехнічних систем, розпізнавання зорових образів і усної мови, розпізнавання змісту фраз тощо. Всесоюзна школа з розпізнавання образів у м. Києві у 1962 р. зібрала практично всіх спеціалістів країни з цих питань.
Монографія В. М. Глушкова «Введение в кибернетику» була видана в 1964.
За ініціативи В. М. Глушкова, в 1969 на базі Київського університету імені Тараса Шевченка відкрито перший в СРСР факультет кібернетики.
Автоматизовані системи управління технологічними процесами
За безпосередньої участі В. М. Глушкова в Інституті кібернетики проводились інтенсивні розробки автоматизованих систем управління, зокрема систем управління технологічними процесами, автоматизації наукових досліджень та випробувань складних промислових об'єктів, систем організаційного управління промисловими підприємствами.
Ці дослідження були систематизовані в монографії «Введение в АСУ» (2 вид. 1974)
Загальнодержавна автоматизована система управління народним господарством
1962 В. М. Глушков розпочав роботи над проєктом, масштаби якого в галузі інформаційних технологій не мали і не мають аналогів по сьогодні — Загальнодержавної автоматизованої системи (ЗДАС). Беручись за цю роботу, Глушков особисто вивчив специфіку функціонування більше тисячі об'єктів народного господарства різних галузей. В. М. Глушков розрахував, що використання ЗДАС протягом 15 років коштуватиме близько 20 млрд карбованців. Але за ці ж роки ЗДАС принесе країні більше, ніж 100 млрд карбованців прибутку. По суті це було намагання створити науково-технічну базу керування економікою країни й організацію інформаційної індустрії, аналогічну тій, яка нині успішно функціонує у провідних країнах Заходу. Це безсумнівно був безпрецедентний виклик звичним канонам керування господарством країни. Під керівництвом В. М. Глушкова колективом спеціалістів багатьох інститутів був створений ескізний проєкт Єдиної мережі обчислювальних центрів. Передбачалося побудувати близько ста головних і понад 10 тисяч районних центрів для безперервної обробки, аналізу економічної інформації і прийняття обґрунтованих рішень. Однак цей проєкт так і не був реалізований, оскільки він не знайшов відповідної підтримки у вищого керівництва країни, яку жахали масштаби задумів Глушкова та перспектива кардинальної перебудови усталених методів господарювання. Для В. М. Глушкова, який вважав створення ЗДАС справою життя, це рішення було фатальним.
Цитати
В післямові (висновках) до книги «Основи безпаперової інформатики» (1982) В. М. Глушков пророче пише:
Безпаперова інформатика розвивається винятково швидкими темпами <...> Зрощування засобів телекомунікації з машинною інформатикою (що реалізуються в мережах ЕОМ і ВЦ з віддаленими терміналами) вже призвело до появи нового терміну телематика. Найпалкіші апологети телематики пророкують, що вже недалеко той день, коли зникнуть звичайні книги, газети і журнали. Натомість кожна людина буде носити з собою «електронний блокнот», що становитиме собою комбінацію плоского дисплея з мініатюрним радіоприйомопередавачем. Набираючи на клавіатурі цього «блокнота» потрібний код, можна (перебуваючи в будь-якому місці на нашій планеті, викликати з гігантських комп'ютерних баз даних, пов'язаних в мережі, будь-які тексти, зображення (у тому числі і динамічні), які й замінять не тільки сучасні книги, журнали і газети, а й сучасні телевізори.
Оригінальний текст (рос.)Безбумажная информатика развивается исключительно быстрыми темпами. Во всех развитых странах темпы увеличения числа ЭВМ, АСУ, терминалов и особенно суммарной производительности ЭВМ и объемов накопленной в них информации резко опережают темпы роста всех других показателей, характеризующих экономику и научно-технический прогресс. Сращивание средств телекоммуникации с машинной информатикой (реализующихся в сетях ЭВМ и ВЦ с удаленными терминалами) уже привело к появлению нового термина телематика. Наиболее рьяные апологеты телематики предсказывают, что уже недалек тот день, когда исчезнут обычные книги, газеты и журналы. Взамен каждый человек будет носить с собой «электронный блокнот», представляющий собой комбинацию плоского дисплея с миниатюрным радиоприемопередатчиком. Набирая на клавиатуре этого «блокнота» нужный код, можно (находясь в любом месте на нашей планете, вызвать из гигантских компьютерных баз данных, связанных в сети, любые тексты, изображения (в, том числе и динамические), которые и заменят не только современные книги, журналы и газеты, но и современные телевизоры.
Сучасні планшетні комп'ютери та інші подібні пристрої і є втіленням описаного «електронного блокнота».
Сучасники про В. Глушкова
![]() | В. Глушков виростав у місті Шахти, на пограниччі України і Росії, а отже, в українсько-російському середовищі. Як розповідає його донька Ольга, мав українське коріння. Дуже любив українську пісню — це пам'ятають усі, хто його знав. Тоді, при становленні інституту, кожен успіх відзначали як загальний тріумф, всеінститутське свято, й жодного разу не обходилося без знаменитих «Двох кольорів». Заводив пісню саме Віктор Михайлович. Чи не бачилася йому власна доля у цих двох кольорах? | ![]() |
Вшанування пам'яті
У місті Київ є проспект Академіка Глушкова.
У місті Володимир є вулиця Академіка Глушкова.
У місті Херсон вулицю Академіка Павлова перейменували на вулицю Академіка Глушкова.
Див. також
Примітки
- Математичний генеалогічний проєкт — 1997.
- . Архів оригіналу за 27 листопада 2010. Процитовано 18 листопада 2010.
- Академик В. М. Глушков — пионер кибернетики (Щоденник дочки). — С. 265–286
- Глушков Віктор Михайлович, презентація // Економіко-правничий коледж ЗНУ (ЕПК ЗНУ)
- Щоправда в книзі «Академик В. М. Глушков — пионер кибернетики» вказана дата 31 січня. Скоріше всього це друкарська помилка, оскільки у всіх інших джерелах фігурує 30 січня
- Дочь академика Глушкова: «Прочтя 20 страниц математического текста, отец запоминал его наизусть» // Ігор Осипчук, fakty.ua, 23 серпня 2013 7:30
- Вера Глушкова. Интервью музейному проекту DataArt // IT museum DataArt © 2023
- Юрій Мушкетик. На круті гори: художньо-дукументальна повість. — Дніпро, 1976. — 174 стор.
- 24 травня 2023 року на 65-ому році життя перестало битися серце Віри Вікторівни Глушкової
- Віра Вікторівна Глушкова (1958-2023)
- Глушкова Віра Вікторівна
- 15 мая 2012г. вышел 1 номер журнала по истории IT - "Кибертония"
- Надія Міщенко. Інститут кібернетики НАНУ: Лисогірський період (1959-1965) – Спогади, ч. 2. Зібрала й упорядкувала Надія Михайлівна Міщенко, кандидат фізико-математичних наук, старший науковий співробітник. Київ, 2012
- Надежда Мищенко. Об одной идее академика В.М.Глушкова, опередившей время / В.М.Глушков: Минуле, що лине у майбутнє; Прошлое, устремленное в будущее. – К.: Академперіодика, 2013. – С. 194-207.
- http://pseudology.org/people/..%5C/science/Glushkov_Osnovy_bezbumazhnoi_informatiki.pdf Цитується за виданням другим, виправленим, М.: Наука, 1987. — С. 539.
- Сергієнко І. Провісник інформаційного суспільства
- В Херсоні завершилось фінальне перейменування вулиць. Кавун.Сity (укр.). Процитовано 24 квітня 2024.
Джерела та література
- Онопрієнко В. І., Гаврилюк Л. О. Глушков Віктор Михайлович [ 9 серпня 2020 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 125. — .
- Т. К. Вінцюк. Глушков Віктор Михайлович [ 3 вересня 2017 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- Українська Радянська Енциклопедія (УРЕ). — К., 1980. — Том 3.
- Академик В. М. Глушков — пионер кибернетики / Составитель В. П. Деркач. — К. : Юниор, 2003. — 384 с. (рос.)
- Капитонова Ю. В., Летичевский А. А. Парадигмы и идеи академика В. М. Глушкова. — К. : Наукова думка, 2003. — 456 с. (рос.)
- Академік Віктор Глушков: ЕОМ обганяє фантазію / Інтерв'ю взяв Віталій Довгич // Робітнича газета. — 1975, 25 грудня
- Максимович Г. В. Беседы с академиком В. Глушковым. - М.: Мол. гвардия, 1976
- Малиновский Б. Н.Академик Виктор Глушков. Золотые вехи истории компьютерной науки и техники в Украине. — К. : ВМУРоЛ, 2003. — 183 с. (рос.)
- Моев В. Бразды управления: Беседы с академиком В. М. Глушковым. - М.: Политиздат, 1983
- Київ. Енциклопедія / В. Г. Абліцов. — К.: Фенікс, 2016. — 288 с.
Посилання
- .
- Факультет кібернетики Київського національного університету імені Тараса Шевченка [ 30 листопада 2016 у Wayback Machine.].
- Інститут кібернетики ім. В. М. Глушкова НАН України [ 10 серпня 2018 у Wayback Machine.].
- Біографія В. М. Глушкова в журналі «Країна знань» [ 1 вересня 2012 у Wayback Machine.].
- Б. Н. Малиновский. История вычислительной техники в лицах [ 10 лютого 2005 у Wayback Machine.]. (рос.)
- . (рос.)
- Віктор Глушков. Кібернетика ХХІ сторіччя. Інтерв’ю для збірника «Фантастика» за 1973–1974 рр. (укр.)
- Віктор Глушков. Чи врятує природу... кібернетика? Інтерв'ю для часопису «Вокруг света» (1980, № 6) (укр.)
- Віктор Глушков – український вчений, який створив сучасний цифровий світ
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vi ktor Miha jlovich Glushko v 24 serpnya 1923 Rostov na Donu RRFSR SRSR 30 sichnya 1982 Moskva RRFSR SRSR ukrayinskij radyanskij naukovec pioner komp yuternoyi tehniki avtor fundamentalnih prac u galuzi kibernetiki matematiki i obchislyuvalnoyi tehniki iniciator i organizator realizaciyi naukovo doslidnih program stvorennya problemno oriyentovanih programno tehnichnih kompleksiv dlya informatizaciyi komp yuterizaciyi i avtomatizaciyi gospodarskoyi ta oboronnoyi diyalnosti krayini Deputat Verhovnoyi Radi SRSR 8 10 go sklikan Chlen CK KPU v berezni 1966 sichni 1982 r Vi ktor Miha jlovich Glushko vros Viktor Mihajlovich GlushkovNarodivsya 24 serpnya 1923 1923 08 24 Rostov na Donu RRFSR SRSRPomer 30 sichnya 1982 1982 01 30 58 rokiv Moskva RRFSR SRSRPohovannya Bajkove kladovisheKrayina SRSRNacionalnist rosiyaninDiyalnist matematik informatik politik inzhener vikladach universitetuAlma mater Pivdenno Rosijskij derzhavnij politehnichnij universitet NPI imeni M I Platova Pivdennij federalnij universitet Uralskij derzhavnij universitet imeni O M Gorkogo 1 MDU 1 dGaluz kibernetika matematikaZaklad Institut kibernetiki AN URSRPosada deputat Verhovnoyi radi SRSR d Vchene zvannya profesor d i akademik AN SRSR d Naukovij stupin doktor fiziko matematichnih nauk 1956 Vchiteli Kurosh Oleksandr Gennadijovich i dVidomi uchni Derkach Vitalij PavlovichAspiranti doktoranti Shor Naum Zuselevich Anisimov Anatolij Vasilovich Derkach Vitalij Pavlovich Sergiyenko Ivan Vasilovich Yushenko Katerina Logvinivna Redko Volodimir Nikiforovich Letichevskij Oleksandr Adolfovich Kapitonova Yuliya Volodimirivna Malinovskij Boris Mikolajovich Shkurba Viktor Vasilovich d 1 d 1 d 1 Yurchishin Vasil Volodimirovich 1 Shevchenko Volodimir Petrovich Stavrovskij Andrij Borisovich Vincyuk Taras KlimovichChlenstvo Akademiya nauk NDR Leopoldina Rosijska akademiya nauk Akademiya nauk SRSR NAN Ukrayini Bolgarska akademiya nauk Polska akademiya naukPartiya KPRSVidomij zavdyaki Glava naukovoyi shkoli kibernetikiNagorodiAvtografOsob storinka glushkov orgVislovlyuvannya u Vikicitatah Glushkov Viktor Mihajlovich u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Glushkov Doshka V Glushkovu na budinku Yaroslaviv Val 15a Kiyiv Glava naukovoyi shkoli kibernetiki Laureat chislennih premij i nagorod Dijsnij chlen AN SRSR 1964 AN URSR 1961 Pochesnij chlen bagatoh inozemnih akademij Zasnovnik Institutu kibernetiki imeni V M Glushkova NAN Ukrayini yakij i ocholyuvav do 1982 r Pomer u Moskvi kudi buv perevezenij dlya likuvannya Pohovanij u Kiyevi na Bajkovomu kladovishiZhittyepisNarodivsya 24 serpnya 1923 roku v Rostovi na Donu u rodini sluzhbovciv Batko Mihajlo Ivanovich Glushkov rodom zi Stanici Luganskoyi Ukrayina Mati zi stanici Kamenskoyi Shahtska okruga Ukrayinska RSR nateper Kamensk Shahtinskij Rostovskoyi oblasti Rosiya U 1941 roci iz zolotoyu medallyu zakinchiv serednyu shkolu 1 v misti Shahti Na pochatku nimecko radyanskoyi vijni pracyuvav na oboronnih robotah Trudovu diyalnist rozpochav u 1943 roci nachalnikom viddilu tehnichnogo kontrolyu shahtoupravlinnya trestu Shahtaantracit mista Shahti Rostovskoyi oblasti Vishu matematichnu osvitu otrimav u Novocherkaskomu politehnichnomu instituti 1943 1948 ta Rostovskomu derzhavnomu universiteti 1947 1948 Z zhovtnya 1948 po 1954 rik pracyuvav asistentom vikladachem docentom zaviduvachem kafedri teoretichnoyi mehaniki v vodnochas provodiv intensivnu naukovo doslidnu robotu U 1951 roci zahistiv kandidatsku a u grudni 1955 roku doktorsku disertaciyu u Moskovskomu derzhavnomu universiteti 1 j korpus Institutu kibernetiki imeni V M Glushkova Nastupni 25 rokiv aktivnogo zhittya naukovcya najtisnishim chinom pov yazani z Akademiyeyu nauk URSR ta Institutom kibernetiki AN URSR Na zaproshennya akademika Borisa Gnyedenka u 1956 roci stav zaviduvachem laboratoriyi obchislyuvalnoyi tehniki Institutu matematiki Akademiyi nauk URSR Same u cij laboratoriyi u 1950 roci pid kerivnictvom Sergiya Lebedyeva bulo rozrobleno pershij radyanskij komp yuter MESM Z 1957 roku direktor Obchislyuvalnogo centru AN URSR Chlen KPRS z 1958 roku U 1958 roci obranij chlenom korespondentom AN Ukrayini za specialnistyu Algebra U lyutomu 1961 obranij dijsnim chlenom Akademiyi nauk Ukrayinskoyi RSR a u 1962 roci stav vice prezidentom AN URSR U 1962 na bazi Obchislyuvalnogo centru Glushkov stvoriv Institut kibernetiki AN URSR Buduchi jogo direktorom vin zbuduvav cilij kompleks korpusiv na krayu Kiyeva Kibcentr ta zhitlovi bagatopoverhovi budinki dlya spivrobitnikiv Institutu Tak za 20 rokiv kilkist pracivnikiv institutu zroslo z kilkoh soten do kilkoh tisyach Znachnu uvagu pridilyav populyarizaciyi kibernetiki yak nauki ta avtomatizaciyi ekonomiki Radyanskogo Soyuzu V Instituti kibernetiki pid jogo naukovim kerivnictvom bulo rozrobleno EOM Kiev i pershu v Ukrayini ta kolishnomu SRSR napivprovidnikovu keruyuchu mashinu shirokogo priznachennya Dnepr Poperednikami personalnih komp yuteriv stali mashini dlya inzhenernih rozrahunkiv Promin 1963 Mir 1 1966 Mir 2 1969 u yakih bulo realizovano zaproponovanu V M Glushkovim ideyu stupenevogo mikroprogramnogo upravlinnya Praktichno vsi rozrobleni v Instituti EOM za jogo kerivnictva v svij chas majzhe ne postupalisya zakordonnim analogam i mali originalnu arhitekturu lishe na pochatku 1980 h rokiv SRSR perejshov na kopiyuvannya zakordonnih analogiv obchislyuvalnoyi tehniki sho zgodom prizvelo do serjoznogo vidstavannya radyanskih vzirciv vid zakordonnih Pid jogo kerivnictvom Golovna redakciya Ukrayinskoyi radyanskoyi enciklopediyi vidala pershu v sviti Enciklopediyu kibernetiki u 2 h tomah ukrayinskoyu 1973 ta rosijskoyu 1974 movami Pomer 30 sichnya 1982 roku pislya tyazhkoyi hvorobi Pohovanij u Kiyevi na Bajkovomu kladovishi dilyanka 1 Borotba z hvoroboyuMogila Viktora Glushkova Skulptor V I Znoba arhitektor O K Stukalov Za spogadami dochki Olgi Kitovoyi uskladnennya zi zdorov yam u naukovcya pochalis she z 1980 roku Skarzhivsya na golovnij bil osoblivo v potilici muchiv kashel aritmiyi sercya stribav tisk ne bulo apetitu Popri ce Glushkov prodovzhuvav pracyuvati u zvichnomu jomu nasichenomu ritmi Pri prohodzhenni medoglyadiv likari zayavlyali sho pogirshennya zdorov ya rezultat perevtomi Voseni 1981 roku koli proyavi pochali proyavlyatisya silnishe gospitalizovanij dlya obstezhennya v likarnyu Feofaniya okolicya Kiyeva Tam spochatku buv postavlenij diagnoz osteohondroz i zashemlennya nerviv shijnogo viddilu hrebta Piznishe pripuskalos virusne urazhennya sudin golovnogo mozku Konsiliumi likariv priznachali rizni proceduri i zasobi dlya likuvannya Prote hvorobu tak i ne mogli viznachiti stan lishe pogirshuvavsya Vreshti resht bulo prijnyato rishennya perevezti Glushkova v Moskvu u Tudi buv gospitalizovanij 20 zhovtnya 1981 roku bulo korotkochasne polipshennya Prote piznishe stan pogirshivsya Glushkov perezhiv kilka kolapsiv ta vtrat svidomosti Moskovski likari takozh ne zmogli viznachiti prichini nedugi 7 sichnya 1982 z Glushkovim u Moskvi zustrivsya vidomij nimeckij nejrohirurg profesor de yakij pribuv z Kelna FRN Vin za rezultatami priznachenih nim dodatkovih analiziv diagnostuvav smertelnij diagnoz zapushenu puhlinu dovgastogo mozku yaka pochala poshiryuvatis po spinnomu mozku Zranku 30 sichnya 1982 ob 11 godini 7 hvilin Glushkova ne stalo U likarni azh do smerti vin nadiktovuvav na magnitofon vlasni spogadi ta ideyi Na prohannya sim yi jogo tilo bulo perevezeno v Kiyiv i pohovano na centralnij aleyi Bajkovogo kladovisha RodinaBatko Mihajlo Ivanovich Glushkov rodom zi stanici Luganskoyi zakinchiv Katerinoslavskij girnichij institut buv girskim inzhenerom Brav uchast yak nezalezhnij sposterigach u peregovorah Chervonoyi armiyi ta batka Mahna Mati Vira Josipivna Bosova rodom zi stanici Kamenskoyi pracyuvala v oshadkasi bula deputatom shahtinskoyi miskradi rozstrilyana nimcyami pid chas okupaciyi u m Shahti za uchast u pidpilnij organizaciyi Druzhina Valentina Mihajlivna divoche prizvishe Papkova pom 21 travnya 2003 poznajomilisya studentami 3 kursu 1945 46 odruzheni naprikinci 1940 h rokiv Vikladala u Kiyivskomu instituti harchovoyi promislovosti Dochka Olga Kitova k f m n d e n profesor zav kafedroyu informatiki REU im G V Plehanova odruzhena z Volodimirom Kitovim sinom ru Onuk Viktor Volodimirovich Kitov nar 1982 k f m n vikladach MDU im M V Lomonosova na fakulteti VMK Dochka Vira Glushkova 1958 24 travnya 2023 k f m n s n s Institutu kibernetiki im V M Glushkova zasnovnik i golovnij redaktor zhurnalu Kibertoniya Nagorodi ta zvannyaU 1964 u za cikl prac z teoriyi avtomativ prisudzhena Leninska premiya U 1967 nagorodzhenij ordenom Lenina ta premiyeyu im Krilova za cikl prac z teoretichnoyi kibernetiki prisvyachenih formalnim metodam proyektuvannya elektronnih obchislyuvalnih mashin U 1968 prisudzhena Derzhavna premiya SRSR v skladi avtorskogo kolektivu za rozrobku novih principiv pobudovi struktur malih EOM dlya inzhenernih rozrahunkiv ta matematichnogo zabezpechennya dlya nih vprovadzhenih v obchislyuvalnih mashinah seriyi MIR U 1969 za veliki uspihi u rozvitku nauki i pidgotovci kadriv prisvoyeno zvannya Geroya Socialistichnoyi Praci U 1970 prisudzhena Derzhavna premiya Ukrayini v galuzi nauki i tehniki v skladi avtorskogo kolektivu za rozrobku ta vprovadzhennya avtomatizovanoyi sistemi upravlinnya radiotehnichnim pidpriyemstvom masovogo virobnictva div Derzhavna premiya Ukrayini v galuzi nauki i tehniki laureati 1970 roku 23 serpnya 1973 roku nagorodzhenij ordenom Zhovtnevoyi Revolyuciyi za zaslugi v rozvitku kibernetiki ta obchislyuvalnoyi tehniki U 1975 nagorodzhenij ordenom Lenina za zaslugi v rozvitku radyanskoyi nauki ta v zv yazku z 250 richchyam AN SRSR U 1976 nagorodzhenij ordenom NDR za vidatnij vnesok v spivrobitnictvo specialistiv SRSR ta NDR v rozrobku prognoziv rozvitku tehnichnih zasobiv elektronnih informacijnih sistem U 1977 prisudzhena Derzhavna premiya SRSR v skladi avtorskogo kolektivu za cikl prac z teoriyi diskretnih peretvoryuvachiv ta metodiv avtomatizaciyi proyektuvannya EOM yaki znajshli zastosuvannya v diyuchih sistemah U 1978 prisvoyene zvannya Zasluzhenij diyach nauki URSR U 1979 prisudzhena za cikl robit z teoriyi perspektivnih EOM ta stvorennya shvidkodiyuchih zasobiv obchislyuvalnoyi tehniki i sistem upravlinnya U 1980 prisudzhena premiya im Krilova za cikl prac z metodiv optimizaciyi v planuvanni ta upravlinni U 1981 prisudzhena premiya Radi Ministriv SRSR za rozrobku ta vprovadzhennya v narodne gospodarstvo kompleksu programno tehnichnih zasobiv zi stvorennya avtomatizovanih sistem zbirannya peredavannya ta obrobki danih Prisudzhena Derzhavna premiya Ukrayini v skladi avtorskogo kolektivu za rozrobku ta vprovadzhennya v narodne gospodarstvo bazovoyi ASK na magistralnih naftoprovodah U 1997 Mizhnarodne komp yuterne tovaristvo IEEE Computer Society prisudilo medal Pioner komp yuternoyi tehniki za zasnuvannya pershogo v SRSR institutu kibernetiki Institutu kibernetiki AN URSR stvorennya teoriyi cifrovih avtomativ ta roboti v galuzi makrokonveyernih arhitektur obchislyuvalnih sistem Medal buda otrimana sim yeyu V M Glushkova Buv chlenom programnih komitetiv takih najvidomishih organizacij yak Mizhnarodna federaciya z obrobki informaciyi IFIP i avtomatichnogo keruvannya vikonuvav obov yazki konsultanta uryadiv Bolgariyi NDR buv ekspertom OON suttyevo vplivav na formuvannya tematiki mizhnarodnogo institutu prikladnogo sistemnogo analizu Bagato z jogo chislennih naukovih statej i monografij bulo perekladeno inozemnimi movami Jogo zaproshuvali chitati lekciyi do SShA Angliyi Franciyi Ispaniyi Italiyi Indiyi Meksiki Yaponiyi ta inshih krayin Buv inozemnim chlenom Bolgarskoyi 1974 Nimeckoyi NDR 1975 Polskoyi 1977 akademij nauk MonografiyiGlushkov V M Sintez cifrovyh avtomatov M Fizmatgiz 1962 476 s il Glushkov V M Vvedenie v teoriyu samosovershenstvuyushihsya sistem Kiev Izd vo KVIRTU 1962 109 s Glushkov V M Vvedenie v kibernetiku Kiev Izd vo AN USSR 1964 324 s Vychislitelnye mashiny s razvitymi sistemami interpretacii V M Glushkov A A Barabanov L A Kalinichenko S D Mihnovskij Z L Rabinovich pod obsh red V M Glushkova K Naukova dumka 1970 Glushkov V M Vvedenie v ASU K Tehnika 1972 312 s ris tabl B ka inzhenera Glushkov V M Cejtlin G E Yushenko E L Algebra yazyki programmirovanie Institut kibernetiki AN USSR K Naukova dumka 1974 328 s Glushkov V M Makroekonomicheskie modeli i principy postroeniya OGAS 1975 Glushkov V M Osnovy bezbumazhnoj informatiki Moskva Nauka Glavnaya redakciya fiziko matematicheskoj literatury 1982 552 s ris Bibliogr s 538 540 Glushkov V M Osnovy bezbumazhnoj informatiki Izd 2 e ispr M Nauka Gl red fiz mat lit 1987 552 s Vvedenie Teoriya treh informacionnyh barerov ogas kiev ua c 2011 Glushkov V M Izbrannye trudy V 3 t 1990 DiyalnistSformulyuvav ponyattya kibernetiki yak naukovoyi disciplini z kompleksnoyu metodikoyu doslidzhen viznachiv problemi najefektivnishoyi vzayemodiyi lyudini z mashinoyu i shlyahi yih rozv yazannya Zaproponovani nim pobudovi oko ruka chitayuchij avtomat samoorganizuyucha struktura poklali pochatok novim prikladnim tehnologiyam unikalnim rozrobkam pov yazanih zi stvorennyam tak zvanogo shtuchnogo intelektu Pid bezposerednim kerivnictvom akademika Glushkova rozrobleni ta vprovadzheni v praktiku unikalni avtomatizovani sistemi upravlinnya sho na toj chas ne mali analogiv u sviti Ce zokrema ASK Lviv ta Galvanik yaki uspishno pracyuvali na lvivskomu zavodi Elektron kiyivskomu Arsenali inshih pidpriyemstvah kolishnogo Radyanskogo Soyuzu V ocholyuvanomu nim instituti rozroblena seriya vidomih EOM sered yakih Kiyiv Dnipro Promin MIR ta inshi Viktor Glushkov svoyimi fundamentalnimi pracyami v galuzi algebri matematichnoyi logiki teoriyi avtomativ ta algoritmiv i yih praktichnogo vtilennya she za zhittya zdobuv viznannya mizhnarodnoyi naukovoyi gromadskosti Teoriya topologichnih grup ta topologichna algebra Provodiv intensivnu naukovo doslidnu robotu v galuzi algebrayichnih struktur Jogo vchitelyami buli providni algebrayisti krayini S M Chernikov i O G Kurosh 1951 V M Glushkov zahistiv kandidatsku disertaciyu Lokalno nilpotentni grupi bez kruchennya z umovoyu obrivu deyakih lancyugiv pidgrup a u grudni 1955 doktorsku disertaciyu Topologichni lokalno nilpotentni grupi Otrimani uchenim matematichni rezultati viveli jogo u ryad providnih algebrayistiv svitu oskilki nim bula rozv yazana uzagalnena p yata problema Gilberta a takozh doslidzheni vlastivosti i budova lokalno bikompaktnih grup i algebr Li sho dalo zmogu znachno rozvinuti teoriyu topologichnih grup i topologichnu algebru v cilomu Ci visoki na toj chas abstrakciyi peretvorilisya na instrumentarij piznannya bagatoh procesiv materialnogo svitu napriklad plazmovih potokiv abo spilnoyi povedinki vzayemodiyuchih ob yektiv riznoyi prirodi Teoriya cifrovih avtomativ She na pochatku svoyeyi naukovoyi diyalnosti naprikinci 50 h V M Glushkov sformulyuvav chitke ta algebrayichno proste ponyattya cifrovogo avtomata i otrimav majzhe vsi rezultati yaki buli opublikovani v svij chas fundatorami ciyeyi teoriyi Klini ta Murom V laboratoriyi Glushkova v Instituti kibernetiki aktivno vivchalis yak zagalnoteoretichni problemi tak i praktichni pitannya zastosuvannya teoriyi avtomativ dlya sintezu shem EOM Bazovoyu ideyeyu yaka ob yednuvala bilshist prac Glushkova z ciyeyi temi bula mozhlivist zastosuvannya algebrayichnogo aparatu dlya formalizaciyi takih ob yektiv yakimi ye komponenti EOM shemi ta programi Glushkov pobuduvav neobhidnij matematichnij aparat ta pokazav sho komponenti EOM mozhut buti reprezentovani yak matematichni virazi V 1961 r yak pevnij pidsumok naukovoyi diyalnosti bula vidana vidoma monografiya Glushkova Sintez cifrovyh avtomatov Teoriya programuvannya ta sistemi algoritmichnih algebr U galuzi teoriyi programuvannya ta sistem algoritmichnih algebr V M Glushkovim buv zroblenij fundamentalnij vnesok ros algebra regulyarnyh sobytij Buv rozvinenij aparat sistem algoritmichnih algebr v ramkah yakogo Glushkovim bula sformulovana koncepciya analogichna principu strukturnogo programuvannya Dejkstri 1968 ta dovedena fundamentalna teorema pro regulyarizaciyu zvedennya do strukturovanoyi formi dovilnogo algoritmu zokrema programi chi mikroprogrami Glushkovim buv sformulovanij fundamentalnij princip mikroprogramnogo upravlinnya zgidno z yakim abstraktna model EOM mozhe rozglyadatis yak vzayemodiya dvoh avtomativ upravlyayuchogo ta operacijnogo V 1974 za rezultatami cih doslidzhen bula opublikovana monografiya Glushkova v skladi avtorskogo kolektivu Cejtlin G O ta Yushenko K L Algebra yazyki programmirovanie Teoriya proyektuvannya EOM Suchasni zasadi teoriyi proyektuvannya EOM zokrema rozrobka metodiki blochnogo sintezu buli zakladeni v stattyah V M Glushkova opublikovanih v zhurnali Kibernetika u 1965 1966 ta u Visniku AN SRSR u 1967 Na bazi cih teoretichnih prac v Instituti kibernetiki bula stvorena specializovana mova opisu algoritmiv ta struktur EOM ta metodika proyektuvannya EOM yaki znajshli svoye praktichne zastosuvannya v ryadi sistem avtomatizovanogo proyektuvannya ciklu Proyekt ta Proyekt 2 Monografiya V Glushkova v skladi avtorskogo kolektivu Avtomatizaciya proektirovaniya vychislitelnyh mashin yaka uzagalnyuvala dosvid stvorennya sistem Proyekt bula vidana u 1975 Stvorennya EOM ta novih arhitektur obchislyuvalnoyi tehniki Keruyuchi EOM U 1958 V M Glushkovim bula zaproponovana koncepciya universalnoyi keruyuchoyi mashini UMShN ros upravlyayushaya mashina shirokogo naznacheniya yaka zgodom bula realizovana v serijnij EOM Dnipro ta v nastupnih seriyah keruyuchih mashin V osnovi modeli UMShN napivprovidnikova elementna baza do togo praktichno vsi EOM vikoristovuvali elektronni lampi aparatnij zahist program ta danih nevelika rozryadnist optimalna dlya zavdan upravlinnya tehnologichnimi procesami Odnochasno z rozrobkami mashini Dnepr z iniciativi V M Glushkova bulo rozpochato sporudzhennya v Kiyevi specializovanogo zavodu piznishe vidomogo yak VO Elektronmash yakij serijno vipuskav cyu EOM Mashina Dnepr bula gidnim konkurentom najkrashim amerikanskim analogam i ponad 10 rokiv yiyi vikoristovuvali u virobnictvi EOM dlya inzhenernih obchislen Paralelno z proyektuvannyam upravlyayuchih obchislyuvalnih sistem v Instituti kibernetiki pid kerivnictvom Glushkova nabuli rozvitku iniciativi zi stvorennya EOM dlya inzhenernih rozrahunkiv Pershoyu mashinoyu cogo klasu stala EOM Promin zi stupinchatim mikroprogramnim keruvannyam Ideyi Glushkova zi stvorennya intelektualnoyi obchislyuvalnoyi sistemi pevnoyu miroyu buli realizovani v takih bez perebilshennya unikalnih obchislyuvalnih sistemah yak MIR 1 1965 MIR 2 1969 ta Golovnoyu yihnoyu vidminnistyu vid inshih EOM bula aparatna realizaciya movi blizkoyi do movi programuvannya visokogo rivnya unikalni mozhlivosti vedennya chiselnih ta analitichnih inzhenernih rozrahunkiv Novatorski arhitekturi EOM Naprikinci 60 h pid kerivnictvom V M Glushkova buli rozpochati roboti zi stvorennya universalnoyi EOM Ukrayina na bazi arhitekturi vidminnoyi vid zvichnih principiv fon Nejmana ale cya sistema ne bula realizovana za vidsutnosti v toj chas neobhidnoyi elementnoyi bazi Bazovi ideyi zi stvorennya rozvinenih arhitektur EOM z rozvinenimi zasobami pidtrimki visokorivnevogo programuvannya buli uzagalneni v monografiyi Glushkova v skladi avtorskogo kolektivu Vychislitelnaya mashina s razvitymi sistemami interpretacii Naprikinci 70 h Glushkov zaproponuvav princip makrokonvejernoyi arhitekturi EOM z bagatma potokami komand ta danih v suchasnij klasifikaciyi Flinna MIMD yak princip realizaciyi nefonnejmanivskoyi arhitekturi Same v takih arhitekturah Glushkov bachiv perspektivi rozvitku sistem z nadvisokoyu produktivnistyu obchislen Makrokonvejerna EOM bula rozroblena Institutom kibernetiki ta vprovadzhena v seriyu yak ES 2701 1984 ta 1987 Na toj chas ce buli najbilsh shvidkodiyuchi v SRSR sistemi z nominalnoyu produktivnistyu yaka perevishuvala 1 mlrd op s Ci sistemi dozvolyali efektivne masshtabuvannya za rahunok bagatoprocesornoyi arhitekturi ta dinamichnu rekonfiguraciyu Voni ne mali analogiv u sviti Kibernetika Fakultet kibernetiki Pid kerivnictvom V M Glushkova bula stvorena unikalna Enciklopediya kibernetiki ukrayinskoyu v 1973 rosijskoyu v 1974 yaka ne mala analogiv u sviti ta stala pershoyu fundamentalnoyu praceyu v yakij visvitlyuvalis teoretichni aspekti kibernetichnoyi nauki yiyi zastosuvannya do takih galuzej yak ekonomika biologiya tehnika Pevnoyu miroyu taka vseohopnist enciklopediyi harakterizuye i diyalnist samogo Glushkova v cij sferi yaka bula riznobichnoyu i netrivialnoyu Memorialna doshka Viktoru Glushkovu na budivli fakultetu kibernetiki KNU Glushkovim buli rozrobleni principovo novi pidhodi do stvorennya yaki kardinalno zminili uyavu pro teoriyu sistem upravlinnya ta teoriyu obchislyuvalnih sistem pidgotuvali osnovu dlya novogo etapu rozvitku nauki pro informaciyu She na pochatku stanovlennya obchislyuvalnoyi tehniki V M Glushkov iniciyuvav doslidzhennya z modelyuvannya intelektualnoyi diyalnosti Vin bagato uvagi pridilyav rozrobci ideyi mozkopodibnih struktur EOM za yakimi jomu vbachalisya u majbutnomu veletenski mozhlivosti Chislenni problemi shtuchnogo intelektu stavilisya i rozv yazuvalisya v Obchislyuvalnomu Centri AN URSR I sered nih taki yak modelyuvannya evolyuciyi avtomatichne dovedennya teorem pobudova pershih robototehnichnih sistem rozpiznavannya zorovih obraziv i usnoyi movi rozpiznavannya zmistu fraz tosho Vsesoyuzna shkola z rozpiznavannya obraziv u m Kiyevi u 1962 r zibrala praktichno vsih specialistiv krayini z cih pitan Monografiya V M Glushkova Vvedenie v kibernetiku bula vidana v 1964 Za iniciativi V M Glushkova v 1969 na bazi Kiyivskogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka vidkrito pershij v SRSR fakultet kibernetiki Avtomatizovani sistemi upravlinnya tehnologichnimi procesami Za bezposerednoyi uchasti V M Glushkova v Instituti kibernetiki provodilis intensivni rozrobki avtomatizovanih sistem upravlinnya zokrema sistem upravlinnya tehnologichnimi procesami avtomatizaciyi naukovih doslidzhen ta viprobuvan skladnih promislovih ob yektiv sistem organizacijnogo upravlinnya promislovimi pidpriyemstvami Ci doslidzhennya buli sistematizovani v monografiyi Vvedenie v ASU 2 vid 1974 Zagalnoderzhavna avtomatizovana sistema upravlinnya narodnim gospodarstvom 1962 V M Glushkov rozpochav roboti nad proyektom masshtabi yakogo v galuzi informacijnih tehnologij ne mali i ne mayut analogiv po sogodni Zagalnoderzhavnoyi avtomatizovanoyi sistemi ZDAS Beruchis za cyu robotu Glushkov osobisto vivchiv specifiku funkcionuvannya bilshe tisyachi ob yektiv narodnogo gospodarstva riznih galuzej V M Glushkov rozrahuvav sho vikoristannya ZDAS protyagom 15 rokiv koshtuvatime blizko 20 mlrd karbovanciv Ale za ci zh roki ZDAS prinese krayini bilshe nizh 100 mlrd karbovanciv pributku Po suti ce bulo namagannya stvoriti naukovo tehnichnu bazu keruvannya ekonomikoyu krayini j organizaciyu informacijnoyi industriyi analogichnu tij yaka nini uspishno funkcionuye u providnih krayinah Zahodu Ce bezsumnivno buv bezprecedentnij viklik zvichnim kanonam keruvannya gospodarstvom krayini Pid kerivnictvom V M Glushkova kolektivom specialistiv bagatoh institutiv buv stvorenij eskiznij proyekt Yedinoyi merezhi obchislyuvalnih centriv Peredbachalosya pobuduvati blizko sta golovnih i ponad 10 tisyach rajonnih centriv dlya bezperervnoyi obrobki analizu ekonomichnoyi informaciyi i prijnyattya obgruntovanih rishen Odnak cej proyekt tak i ne buv realizovanij oskilki vin ne znajshov vidpovidnoyi pidtrimki u vishogo kerivnictva krayini yaku zhahali masshtabi zadumiv Glushkova ta perspektiva kardinalnoyi perebudovi ustalenih metodiv gospodaryuvannya Dlya V M Glushkova yakij vvazhav stvorennya ZDAS spravoyu zhittya ce rishennya bulo fatalnim CitatiV pislyamovi visnovkah do knigi Osnovi bezpaperovoyi informatiki 1982 V M Glushkov proroche pishe Bezpaperova informatika rozvivayetsya vinyatkovo shvidkimi tempami lt gt Zroshuvannya zasobiv telekomunikaciyi z mashinnoyu informatikoyu sho realizuyutsya v merezhah EOM i VC z viddalenimi terminalami vzhe prizvelo do poyavi novogo terminu telematika Najpalkishi apologeti telematiki prorokuyut sho vzhe nedaleko toj den koli zniknut zvichajni knigi gazeti i zhurnali Natomist kozhna lyudina bude nositi z soboyu elektronnij bloknot sho stanovitime soboyu kombinaciyu ploskogo displeya z miniatyurnim radioprijomoperedavachem Nabirayuchi na klaviaturi cogo bloknota potribnij kod mozhna perebuvayuchi v bud yakomu misci na nashij planeti viklikati z gigantskih komp yuternih baz danih pov yazanih v merezhi bud yaki teksti zobrazhennya u tomu chisli i dinamichni yaki j zaminyat ne tilki suchasni knigi zhurnali i gazeti a j suchasni televizori Originalnij tekst ros Bezbumazhnaya informatika razvivaetsya isklyuchitelno bystrymi tempami Vo vseh razvityh stranah tempy uvelicheniya chisla EVM ASU terminalov i osobenno summarnoj proizvoditelnosti EVM i obemov nakoplennoj v nih informacii rezko operezhayut tempy rosta vseh drugih pokazatelej harakterizuyushih ekonomiku i nauchno tehnicheskij progress Srashivanie sredstv telekommunikacii s mashinnoj informatikoj realizuyushihsya v setyah EVM i VC s udalennymi terminalami uzhe privelo k poyavleniyu novogo termina telematika Naibolee ryanye apologety telematiki predskazyvayut chto uzhe nedalek tot den kogda ischeznut obychnye knigi gazety i zhurnaly Vzamen kazhdyj chelovek budet nosit s soboj elektronnyj bloknot predstavlyayushij soboj kombinaciyu ploskogo displeya s miniatyurnym radiopriemoperedatchikom Nabiraya na klaviature etogo bloknota nuzhnyj kod mozhno nahodyas v lyubom meste na nashej planete vyzvat iz gigantskih kompyuternyh baz dannyh svyazannyh v seti lyubye teksty izobrazheniya v tom chisle i dinamicheskie kotorye i zamenyat ne tolko sovremennye knigi zhurnaly i gazety no i sovremennye televizory Suchasni planshetni komp yuteri ta inshi podibni pristroyi i ye vtilennyam opisanogo elektronnogo bloknota Suchasniki pro V GlushkovaIvan Sergiyenko V Glushkov virostav u misti Shahti na pogranichchi Ukrayini i Rosiyi a otzhe v ukrayinsko rosijskomu seredovishi Yak rozpovidaye jogo donka Olga mav ukrayinske korinnya Duzhe lyubiv ukrayinsku pisnyu ce pam yatayut usi hto jogo znav Todi pri stanovlenni institutu kozhen uspih vidznachali yak zagalnij triumf vseinstitutske svyato j zhodnogo razu ne obhodilosya bez znamenitih Dvoh koloriv Zavodiv pisnyu same Viktor Mihajlovich Chi ne bachilasya jomu vlasna dolya u cih dvoh kolorah Vshanuvannya pam yatiU misti Kiyiv ye prospekt Akademika Glushkova U misti Volodimir ye vulicya Akademika Glushkova U misti Herson vulicyu Akademika Pavlova perejmenuvali na vulicyu Akademika Glushkova Div takozhIstoriya shtuchnogo intelektu Premiya NAN Ukrayini imeni V M Glushkova Yershov Andrij PetrovichPrimitkiMatematichnij genealogichnij proyekt 1997 d Track Q829984 Arhiv originalu za 27 listopada 2010 Procitovano 18 listopada 2010 Akademik V M Glushkov pioner kibernetiki Shodennik dochki S 265 286 Glushkov Viktor Mihajlovich prezentaciya Ekonomiko pravnichij koledzh ZNU EPK ZNU Shopravda v knizi Akademik V M Glushkov pioner kibernetiki vkazana data 31 sichnya Skorishe vsogo ce drukarska pomilka oskilki u vsih inshih dzherelah figuruye 30 sichnya Doch akademika Glushkova Prochtya 20 stranic matematicheskogo teksta otec zapominal ego naizust Igor Osipchuk fakty ua 23 serpnya 2013 7 30 Vera Glushkova Intervyu muzejnomu proektu DataArt IT museum DataArt c 2023 Yurij Mushketik Na kruti gori hudozhno dukumentalna povist Dnipro 1976 174 stor 24 travnya 2023 roku na 65 omu roci zhittya perestalo bitisya serce Viri Viktorivni Glushkovoyi Vira Viktorivna Glushkova 1958 2023 Glushkova Vira Viktorivna 15 maya 2012g vyshel 1 nomer zhurnala po istorii IT Kibertoniya Nadiya Mishenko Institut kibernetiki NANU Lisogirskij period 1959 1965 Spogadi ch 2 Zibrala j uporyadkuvala Nadiya Mihajlivna Mishenko kandidat fiziko matematichnih nauk starshij naukovij spivrobitnik Kiyiv 2012 Nadezhda Mishenko Ob odnoj idee akademika V M Glushkova operedivshej vremya V M Glushkov Minule sho line u majbutnye Proshloe ustremlennoe v budushee K Akademperiodika 2013 S 194 207 http pseudology org people 5C science Glushkov Osnovy bezbumazhnoi informatiki pdf Cituyetsya za vidannyam drugim vipravlenim M Nauka 1987 S 539 Sergiyenko I Provisnik informacijnogo suspilstva V Hersoni zavershilos finalne perejmenuvannya vulic Kavun Sity ukr Procitovano 24 kvitnya 2024 Dzherela ta literaturaOnopriyenko V I Gavrilyuk L O Glushkov Viktor Mihajlovich 9 serpnya 2020 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D S 125 ISBN 966 00 0405 2 T K Vincyuk Glushkov Viktor Mihajlovich 3 veresnya 2017 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Ukrayinska Radyanska Enciklopediya URE K 1980 Tom 3 Akademik V M Glushkov pioner kibernetiki Sostavitel V P Derkach K Yunior 2003 384 s ros Kapitonova Yu V Letichevskij A A Paradigmy i idei akademika V M Glushkova K Naukova dumka 2003 456 s ros Akademik Viktor Glushkov EOM obganyaye fantaziyu Interv yu vzyav Vitalij Dovgich Robitnicha gazeta 1975 25 grudnya Maksimovich G V Besedy s akademikom V Glushkovym M Mol gvardiya 1976 Malinovskij B N Akademik Viktor Glushkov Zolotye vehi istorii kompyuternoj nauki i tehniki v Ukraine K VMURoL 2003 183 s ros Moev V Brazdy upravleniya Besedy s akademikom V M Glushkovym M Politizdat 1983 Kiyiv Enciklopediya V G Ablicov K Feniks 2016 288 s Posilannyalink 1 U Rodovodi ye genealogichne derevo ciyeyi lyudini Glushkov Viktor Mihajlovich Fakultet kibernetiki Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka 30 listopada 2016 u Wayback Machine Institut kibernetiki im V M Glushkova NAN Ukrayini 10 serpnya 2018 u Wayback Machine Biografiya V M Glushkova v zhurnali Krayina znan 1 veresnya 2012 u Wayback Machine B N Malinovskij Istoriya vychislitelnoj tehniki v licah 10 lyutogo 2005 u Wayback Machine ros ros Viktor Glushkov Kibernetika HHI storichchya Interv yu dlya zbirnika Fantastika za 1973 1974 rr ukr Viktor Glushkov Chi vryatuye prirodu kibernetika Interv yu dlya chasopisu Vokrug sveta 1980 6 ukr Viktor Glushkov ukrayinskij vchenij yakij stvoriv suchasnij cifrovij svit