Ярослав Олександрович Галан | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Псевдонім | Яга, Мирон Яро, Володимир Росович, Ігор Семенюк тощо | |||
Народився | 27 липня 1902 Динів, Королівство Галичини та Володимирії, Австро-Угорщина | |||
Помер | 24 жовтня 1949 (47 років) Львів, Українська РСР, | |||
Поховання | Личаківський цвинтар[1] | |||
Громадянство | ![]() | |||
Національність | українець | |||
Місце проживання | Львів d[2] | |||
Діяльність | письменник, журналіст | |||
Сфера роботи | соціокритика | |||
Alma mater | Ягеллонський університет і Віденський університет | |||
Мова творів | польська, українська | |||
Роки активності | 1927 — 1949 | |||
Жанр | п'єси, новели, памфлети | |||
Magnum opus | Гори димлять | |||
Членство | Горно | |||
Партія | Комуністична партія Західної України | |||
Автограф | ![]() | |||
Нагороди | ![]() ![]() ![]() ![]() | |||
Премії | ![]() | |||
| ||||
| ||||
|
Яросла́в Олекса́ндрович Гала́н (27 липня 1902, Динів — 24 жовтня 1949, Львів) — радянський пропагандист, український та польський комуністичний письменник-радянофіл, журналіст і педагог, українофоб.
Член Комуністичної партії Західної України (1924-1938 рр.) та Всесоюзної комуністичної партії (більшовиків) (з 1939 року й до своєї смерті). Користувався підтримкою радянської влади: його книги видавали стотисячними накладами в українських видавництвах, а твори включали до шкільної програми.
Політичні погляди
Галан мав виражені антиукраїнські й антикатолицькі погляди. Під час Другої світової війни та опісля він засуджував ідеї української державності, називав українську революцію «жовтоблакитним маріонетковим балаганом штибу 1918 року», засуджував Українську греко-католицьку церкву та борців за незалежність України — ОУН та УПА.
Із 2014 року входить до списку осіб, які підлягають декомунізації.
Життєпис
Ранні роки
Ярослав Галан народився 27 липня 1902 року в селі Динів (тепер Підкарпатського воєводства Польщі) у греко-католицькій родині поштового службовця. У родині панували москвофільські настрої. Його батько з хлібом-сіллю зустрічав 1915 року у Львові російські війська та російську владу.
Під час відступу російських військ мати Ярослава Галана евакуювалася разом з дітьми: спершу до Львова, а згодом — до Ростова-на-Дону. Там він три роки навчався в російській гімназії, якраз у період Громадянської війни в Росії. У цей період ознайомився з агітацією Леніна, з творчістю низки російських письменників. Пізніше ті події, свідком яких він був, лягли в основу його оповідання «У дні незабутні». Після окупації Перемишля польськими військами (в ході польсько-української війни (1918—1919), Галани повернулися в Галичину.
Політична, літературна та журналістська кар'єра
1922 року закінчив Державну гімназію з українською мовою навчання в Перемишлі. Навчався у Віденському (1922—1926) та Краківському університетах (1926—1928).
З 1924 — член Комуністичної партії Польщі.
Викладав польську словесність в українській приватній гімназії в Луцьку. 1929 року позбавлений права на педагогічну роботу в межах тогочасної Польщі як член КПЗУ й активіст прокомуністичної організації лівих письменників «Горно» у Львові.
1930—1932 — співробітник львівських часописів «Вікна» (друкований орган «Горна») та «Нові шляхи». Також у цей період, разом з польською антиукраїнською письменницею Вандою Василевською, працював у польському часописі . У 1932—1939 роках жив із випадкових заробітків.
1932 року до УСРР на навчання виїхала дружина письменника — Ганна Галан (Геник). 1937 її, студентку Харківського медичного інституту, за типовим фальшивим звинуваченням арештували й невдовзі стратили.
1935 року Галану відмовлено в радянському громадянстві.
Письменник брав активну участь у комуністичному підпіллі, у підготовці та проведенні совєтофільського Антифашистського конгресу діячів культури (Львів, 1936).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTHlWRU1DVkJSaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9UTWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREFsUWtSZkpVUXdKVUkzSlVRd0pVSXdYeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ09TNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RKVVF3SlVGR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeVh5VkVNQ1U1TXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSRjhsUkRBbFFqY2xSREFsUWpCZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXdKVUk1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Перебував під наглядом української поліції Львова. Галана двічі заарештовували за комуністичну пропаганду — 1936, 1937.
Після анексії західноукраїнських земель Радянскою імперією працював кореспондентом львівської обласної газети «Вільна Україна» (1939—1941), всеукраїнської газети «Радянська Україна» (1942—1948) та головного російськомовного часопису ЦК КП(б)У «Правда Украины».
Під час Другої світової війни був коментатором на радіостанції імені Тараса Шевченка (Саратов, 1942), на радіостанції «Радянська Україна» (Москва, 1943) та на пересувній прифронтовій радіостанції «Дніпро» (1943). Разом з польською антиукраїнською письменницею Вандою Василевською працював у групі журналістів при ЦК КП(б)У у польському часописі Nowe Widnokregy (Куйбишев, 1942) та українському часописі Радянська Україна (1943).
З листопада 1945 до квітня 1946 — спеціальний кореспондент газети «Радянська Україна» на Нюрнберзькому процесі.
1 липня 1949 року Пій XII своїм Декретом проти комунізму відлучив від Католицької церкви усіх комуністів світу. У відповідь на цей декрет Галан написав сатиричний памфлет «Плюю на Папу» (написаний улітку 1949 року й уперше опублікований у журналі «Перець» (1949, № 18) під заголовком «Я і папа» у скороченому вигляді).
Убивство
Убитий у робочому кабінеті. Смерть спричинили 11 ударів сокирою по голові, причому більшість з них була завдана вже після смерті. Оголошувалося, що приводом для вбивства стали антиклерикальні памфлети письменника. Василь Кук, командувач УПА, та деякі сучасні дослідники припускають, що замах організували співробітники МДБ з метою дискредитації націоналістичного підпілля в очах громадськості. За офіційною радянською версією, вбивство вчинили два бойовики ОУН-УПА, один із яких, Михайло Стахур, був особисто знайомий із письменником. Микита Хрущов особисто інформував про смерть Я. Галана Йосипа Сталіна, причому для «колориту» сказав, що вбивці користувалися гуцульською сокирою-барткою.
Убивство погіршило становище львівської інтелігенції та студентів і пришвидшило ліквідацію націоналістичного підпілля на Західній Україні, зокрема вбивство Романа Шухевича радянськими військами у березні 1950 року. Після смерті Галана заарештували десятки львівських студентів. Але загалом, за винятком арешту в грудні 1949 року Олени Степанів та Ярослава Дашкевича, яких заслали, ця хвиля репресій не мала значних руйнівних наслідків для місцевої інтелігенції.
Багато дослідників обставин загибелі Галана, зокрема заступник декана історичного факультету Львівського національного університету імені Івана Франка, кандидат історичних наук Роман Генега, стверджують, що переконливих доказів, які б свідчили про пряму причетність керівництва українського підпілля до вбивства публіциста, немає. Водночас деякі сучасні дослідники, зокрема докторантка Альбертського університету Юлія Кисла, не заперечуючи можливості вбивства Галана провокаторами радянських спецслужб, стверджують, що для радянського керівництва республіки, зокрема Микити Хрущова, це вбивство стало несподіванкою. На думку Юлії Кислої, загалом версія про вбивство Галана націоналістичним підпіллям виглядає більш правдоподібною, а більшість аргументів прихильників версії про вбивство радянськими спецслужбами є спекулятивними.
Антиукраїнська й антикатолицька діяльність
Під час II Світової війни та опісля Галан засуджував ідеї української державності, називав українську революцію — «жовтоблакитний маріонетковий балаган штибу 1918 року», оббріхував ОУН, УПА, а також греко-католицьку церкву. 1 липня 1949 року Пій XII своїм Декретом проти комунізму відлучив від Католицької церкви усіх комуністів світу, включно з Галаном — у відповідь на це Галан написав статтю «Плюю на Папу».
Перебуваючи на Нюрнберзькому процесі, він не міг не знати про факти переслідування нацистами християнських церков, у тому числі католицької церкви, бо вони були вказані в одному з обвинувачень керівництву Третього Рейху. Під час слухань, зокрема, озвучували про 237 храмів та 67 капличок католицької церкви, знищених режимом Третього Рейху. Однак багато творів Галана були спрямовані проти католиків, він звинувачував їх у співпраці з нацистами, писав у памфлетах про взаємну підтримку нацистів та Ватикану, попри те що Ватикан ще 1937 року офіційно засудив нацистський режим. Він називав митрополита греко-католицької церкви Андрея Шептицького, який у листі Гіммлеру засуджував масові нацистські злочини і який сам переховував євреїв від нацистського винищення, «бородатим мутієм свяченої водички» та звинувачував його у підтримці нацистів.
У творах письменника вимальовується підлабузницьке звеличення тогочасної радянської влади. Ярослав Галан у своїх творах подавав життя західних українців в сталінському СРСР як «велич визволеної людини», оминаючи факти масових репресій над населенням. Навіть факт незаконного засудження радянською владою власної дружини Ганни Галан (Геник) не стримував Ярослава Галана від схвалення сталінського режиму.
Ярослав Галан у своїх публіцистичних працях часто вигадував випадки непідтверджених «звірств» українських націоналістів. У своєму нарисі «Чому немає назви» він описував «злочин» ОУН: "Чотирнадцятилітня дівчинка не може спокійно дивитися на м'ясо. Коли в її присутності збираються смажити котлети, вона блідне й тремтить, як осиковий лист. Кілька місяців тому в горобину ніч до селянської хати недалеко від міста Сарни прийшли озброєні люди і закололи ножами господарів. Дівчинка розширеними від жаху очима дивилася на агонію своїх батьків. Один з бандитів приклав вістря ножа до горла дитини, але в останню хвилину в його мозку народилася нова «ідея»: «Живи на славу Степана Бандери! А щоб чого доброго, не вмерла з голоду, ми залишимо тобі продукти. А ну, хлопці, нарубайте їй свинини!..» «Хлопцям» ця пропозиція сподобалась. Через кілька хвилин перед заціпенілою від жаху дівчинкою виросла гора м'яса з батька та матері, що стікали кров'ю…".
Вшанування та пам'ять
За часів комуністичної диктатури Галан користувався чималою підтримкою комуністичного режиму: його книги видавали стотисячними накладами в українських видавництвах, а твори включали до шкільної програми. Наприклад, у 1977—1980 роках на вшанування 75-річчя з дня народження Ярослава Галана українське видавництво «Наукова думка» надрукувало чотиритомник творів Галана стотисячним тиражем. За часів радянської окупації України в багатьох населених пунктах України чимало вулиць отримали назву на честь Галана й було встановлено чимало пам'ятних дощок та інших меморіальним пам'яток. У Львові, Дрогобичі та смт Яблунів Івано-Франківської області Галану спорудили пам'ятники.
Навіть після здобуття незалежності України Галана прославляла українська влада: так, наприклад, у липні 2012 року Верховна Рада України прийняла постанову «Про відзначення 110-річчя з дня народження видатного українського письменника-антифашиста Ярослава Олександровича Галана».
Ситуація змінилася лише після Революції гідності 2014 року Галана внесли до списку осіб, які підлягають декомунізації й відповідно всі вулиці в Україні, що раніше носили ім'я Галана, було перейменовано. У Харкові у лютому 2016 вулицю Галана, яка розташовувалася поряд з медичним університетом й де навчалася його розстріляна дружина, перейменували на Літературну вулицю розпорядженням міськради Харкова.. В Одесі у червні 2016 року вулицю Ярослава Галана перейменували на вулицю Романа Шухевича. Станом на 2020 рік лише 2 населені пункти підконтрольні українській владі й досі не здійснили перейменувань вулиці Галана: у селі Максимівка Збаразького району Тернопільської області ще й досі залишилась вул. Ярослава Галана: сільський голова Дзядик Б. В. разом з депутатом вулиці Шарак О. Р. відмовилися виконувати закон про декомунізацію; у місті Шостка Сумської області ще й досі залишилась вул. Галана: міскрада Шостки відмовилася виконувати закон про декомунізацію, посилаючись на те, що у березні 2019 році 53,3 % учасників опитування (всього проголосувало 10 осіб), а у листопаді 2019 року 69,2 % учасників опитування (всього проголосувало 26 осіб) громадян проголосували проти перейменування.
У травні 2017 року, у Львові, на виконання Законів України щодо декомунізації, демонтували перші дві пам'ятні дошки Я. Галану за адресами вул. Стрийська, 46 та Героїв Майдану, 18. У жовтні 2017 року, в Харкові було знесено дошку Я. Галану на будинку «Слово». У березні 2019 року демонтували меморіальну дошку в Луцьку.
Творчість
З усього, що написав Галан, особливе місце займає романтична повість «Гори димлять» (1938, польською мовою).
П'єси:
- Дон-Кіхот із Еттенгайму (1927),
- Вантаж (1930),
- Вероніка (1930),
- 99 % (1930),
- Осередок (1932),
- Недоспівана пісня (Під золотим орлом, 1947),
- Любов на світанні (1949).
Екранізації творів
- «Під золотим орлом» (1957, художній фільм, реж. Марія Афанасьєва, Кіностудія ім. О. Довженка)
- «Гори димлять» (1989, 2 с, телефільм, реж. Б. Небієрідзе, Укртелефільм)
Премії та нагороди
- 1952 — Сталінська премія за памфлети «Я і Папа», «Отець тьми і присні», «На службі у сатани», що увійшли до книги «Вибране» (посмертно).
- Нагороджений двома орденами «Знак Пошани» (1945, 23.01.1948) та медалями «Партизанові Вітчизняної війни» 2-го ст. і «За доблесну працю у Великій Вітчизняній війні 1941—1945 рр.»
Багатотомні зібрання творів та головні однотомні видання
- Багатотомні зібрання творів
- Ярослав Галан. Твори у двох томах. Київ: Держлітвидав УРСР. 1953
- Том 1: Оповідання, п'єси, нариси і статті, критика. (Упорядник Борис Буряк, Г. Кулініч). 492 стор.
- ТОм 2: Памфлети і фейлетони. (Упорядник Борис Буряк, Г. Кулініч). 496 стор.
- Ярослав Галан. Твори у трьох томах. Київ: Держлітвидав УРСР. 1960
- Том 1: П'єси. (Упорядник П.Довгалюка). 539 стор.
- Том 2: Проза. Публіцистика. (Упорядники В.Власенко та В.Радченко). 750 стор.
- Том 3: Публіцистика. Критика. (Упорядники В.Власенко та В.Радченко). 570 стор.
- Ярослав Галан. Твори у чотирьох томах. Київ: Наукова думка. 1977—1980
- Том 1: Драматичні твори. (Упорядник Г. Кулінич). 511 стор. 1977
- Том 2: Памфлети і фейлетони. (Упорядник Г. Кулінич). 703 стор. 1977
- Том 3: Проза, публіцистика, літературна і театральна критика. (Упорядник Г. Кулінич). 623 стор. 1978
- Том 4: Памфлети, фейлетони, нариси, статті, літературно-мистецька критика, «Перший дебют», газетні репортажі, промови, виступи, звернення, автобіографічні матеріали, листи (Упорядник Яків Цегельник). 847 стор. 1980
- Головні однотомні видання
- Ярослав Галан. Їх обличчя: збірка нарисів. Львів: Вільна Україна. 1948. 105 стор.
- Ярослав Галан. Перед лицем фактів. Київ: Радянський письменник. 1949. 195 стор.
- Ярослав Галан. На службі у сатани: памфлети. Київ: Держлітвидав УРСР. 1957. 149 стор.
- Ярослав Галан. Люди без батьківщини: Оповідання, нариси та памфлети. Київ: Дніпро. 1967. 143 стор.
- Ярослав Галан. Твори. Київ: Молодь. 1970. 375 стор.
- Ярослав Галан. Недоспівана пісня: п'єси, оповідання, нариси, памфлети, статті. Київ: Дніпро. 1972. 559 стор.
- Ярослав Галан. Лицарі насильства і зради: публіцистика, памфлети, статті, нариси. Київ: Радянський письменник. 1973. 292 стор.
- Ярослав Галан. Вибрані твори. Львів: Каменяр. 1976. 237 стор.
- Ярослав Галан. Вибране: оповідання, памфлети, п'єси. Київ: Дніпро. 1981. 231 стор. (Шкільна бібліотека)
- Ярослав Галан. Драматичні твори. Львів: Каменяр. 1981. 415 стор. (Бібліотека «Карпати»)
- Ярослав Галан. Драматичні твори. Художня проза. Публіцистика. Київ: Наукова думка. 1983. 590 стор.
- Ярослав Галан. Любов на світанні: п'єса; публіцистика. Київ: Дніпро. 1986. 342 стор. (Бібліотека української класики «Дніпро»)
- Ярослав Галан. З неопублікованного: Фейлетони. Статті. Виступи. Листування. Щоденник. Львів: Каменяр. 1990. 103 стор.
- Гори димлять
- Ярослав Галан. Гори димлять. Переклад з польської: Степан Трофимук. Київ: Радянський письменник. 1956. 234 стор. (тираж 65 тис. примірників)
- (передрук) Ярослав Галан. Гори димлять. Переклад з польської: Степан Трофимук. Київ: Держлітвидав УРСР. 1959. 155 стор. (тираж 50 тис. примірників)
Див. також
Примітки
- Степанович К. Л. Личаківський некрополь — 2006. — С. 101. —
- https://zakon-region3.ru/2/198362/
- . www.memory.gov.ua. Архів оригіналу за 7 жовтня 2015. Процитовано 19 січня 2019.
- Звідомлення Виділу «Кружка Родичів» при Державній Ґімназії з українською мовою навчання в Перемишлі за шкільний рік 1935—1936 — 2-ге вид. — Кліфтон, 1976. — С. 160.
- . Архів оригіналу за 24 вересня 2015. Процитовано 7 серпня 2015.
- . Архів оригіналу за 14 квітня 2016. Процитовано 7 серпня 2015.
- Галан Ярослав Олександрович [ 9 квітня 2020 у Wayback Machine.] Українські письменники: біо-бібліографічний словник у п'яти томах. — К. : Держлітвидав УРСР, 1965. — Т. 4: Радянська література: А-К. — С. 250—278.
- Свобода, Радіо (5 лютого 2008). Ярослав Галан: трагедія “зачарованого на Схід”. Радіо Свобода (укр.). Процитовано 21 квітня 2024.
- Киричук Ю. А. Вбивство Ярослава Галана: істинні вбивці та політичні наслідки // Вісник Національного університету «Львівська політехніка». 2001. № 431: Держава та армія. С. 91–96.
- Терещук, Петро (1962). . Торонто: Ліга визволення України. 148 стор.
- Пащенко В. Ярослав Галан. Міфи і факти біографії і творчості. Наукові записки Тернопільського державного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка. Серія: Історія. Тернопіль, 2002. Вип. 2. С. 61-73.
- Юлія Кисла. «Пост ім. Ярослава Галана». Осінній атентат у Львові [ 24 квітня 2017 у Wayback Machine.] // Україна Модерна. — 06.01.2015
- . Архів оригіналу за 7 жовтня 2016. Процитовано 28 листопада 2012.
- Владимир Родионов Расовые мифы нацизма Врага надо знать! Раздел: «МИФ НАЦИОНАЛЬНОЙ РЕЛИГИИ» [ 8 квітня 2014 у Wayback Machine.](рос.)
- Office of Strategic Services. The Nazi Master Plan: The Persecution of the Christian Churches [ 24 квітня 2019 у Wayback Machine.](англ.)
- John S. Conway; The Nazi Persecution of the Churches, 1933—1945; Regent College Publishing; 2001; ISBN 1-57383-080-1 (USA)(англ.)
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 18 березня 2012. Процитовано 18 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 25 січня 2012. Процитовано 8 березня 2012.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 18 березня 2012. Процитовано 18 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 26 травня 2017. Процитовано 8 березня 2012.
- Benito Mussolini. The First Fascist by Anthony L. Cardoza New York: Pearson/Longman, c2006 page 223
- Дмитрий Синяк. Вурдалак Ярослав Галан. Что общего у советского пропагандиста и Олеся Бузины [ 30 квітня 2019 у Wayback Machine.](рос.)
- Україна в роки другої світової війни та післявоєнної відбудови (1939 — початок 1950-х років). Українські землі на першому етапі війни (вересень 1939 — червень 1941 pp.). Масові репресії
- . Архів оригіналу за 29 вересня 2019. Процитовано 19 листопада 2012.
- . www.memory.gov.ua. Архів оригіналу за 17 лютого 2016. Процитовано 13 лютого 2016.
- (PDF) (Українською) . 19.05.2016. Архів оригіналу (PDF) за 15.06.2016.
- Увага! Голосування! (Оновлено) [ 9 квітня 2020 у Wayback Machine.]. meria.shostka.net, 2019
- . Архів оригіналу за 15 травня 2017. Процитовано 12 травня 2017.
- Федосенко, Павел (1 листопада 2017). . newsroom.kh.ua (рос.). Архів оригіналу за 21 березня 2019. Процитовано 17 березня 2019.
- . www.facebook.com (укр.). Архів оригіналу за 8 квітня 2019. Процитовано 1 квітня 2019.
- Галан Ярослав Олександрович [ 25 грудня 2018 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
Джерела
- Т. Галицька-Дідух . Галан Ярослав Олександрович // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — с.126 .
- Довгалюк П. М. Галан Ярослав Олександрович // Українська літературна енциклопедія : В 5 т. / редкол.: І. О. Дзеверін (відповід. ред.) та ін. — К. : Голов. ред. УРЕ ім. М. П. Бажана, 1988. — Т. 1 : А—Г. — С. 378—379.
- Рубльов О С. Галан Ярослав Олександрович // Енциклопедія історії України / редкол.: В. А. Смолій та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — 518 с. : іл. — . — С. 24—25.
- Ярослав Галан: Спогади про письменника. — Львів, 1965.
- Вальо М. А. Ярослав Галан (1902—1949): до 80-річчя з дня народження. Бібліографічний покажчик. — Львів, 1982.
- Про Ярослава Галана: Спогади, статті. — К., 1987.
- Ярослав Галан — борець за правду і справедливість: Документи // Український історичний журнал. — 1990. — № 2—3.
- Рубльов О. С., Черченко Ю. А. Сталінщина й доля західноукраїнської інтелігенції (20—50-ті роки XX ст.) — К., 1994.
- Бантышев А. Ф., Ухаль А. М. Убийство на заказ: кто же организовал убийство Ярослава Галана? Опыт независимого расследования. — Ужгород, 2002.
- Цегельник Я. Славен у віках. Образ Львова у спадщині Я. Галана // Жовтень. — 1982. — № 3 (449). — С. 72—74. — ISSN 0131—0100.
- Біографія Ярослава Галана на сайті Uatvory [ 10 серпня 2014 у Wayback Machine.]
- Ярослав Галан: трагедія «зачарованого на Схід» [ 1 березня 2014 у Wayback Machine.] Сергій Грабовський.
- (рос.)
- Ярослав Галан — последний из великих галицких русофилов(рос.)
- Павло Правий. Картонні герої. «Пламєнний» Ярослав Галан. [ 13 квітня 2014 у Wayback Machine.]
- (рос.)
- Убийство Галана: Как советская пропаганда закрепила в массовом сознании мысль, что писателя убили бандеровцы [ 27 листопада 2016 у Wayback Machine.](рос.)
- На «службі в сатани» (Ярослав Галан)
- Терещук П. Історія одного зрадника (Ярослав Ґалан)
- Історія української літератури ХХ століття: Ярослав Галан
Посилання
- Твори Ярослава Галана [ 24 лютого 2020 у Wayback Machine.] на сайті e-бібліотеки Chtyvo
- Галан Ярослав. Твори
- Ярослав Галан. Книги(рос.)
- Ярослав галан. Чому немає назви
- Галан Ярослав Александрович. «Товарищ Яга». Памфлеты(рос.)
- Ярослав Галан. Чему нет названия(рос.)
- Ярослав Галан. Памфлеты(рос.)
- Заборонена вистава Ярослава Галана
- Наталя Філіпчук. Ярослав Галан. Чи відкриють архіви КДБ таємницю його вбивства?
- Електронний архів УКРАЇНСЬКОГО ВИЗВОЛЬНОГО РУХУ. Архівні документи про Ярослава Галана
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Galan Lib Yaroslav Oleksandrovich GalanPsevdonim Yaga Miron Yaro Volodimir Rosovich Igor Semenyuk toshoNarodivsya 27 lipnya 1902 1902 07 27 Diniv Korolivstvo Galichini ta Volodimiriyi Avstro UgorshinaPomer 24 zhovtnya 1949 1949 10 24 47 rokiv Lviv Ukrayinska RSR SRSRPohovannya Lichakivskij cvintar 1 Gromadyanstvo II Polska Respublika SRSRNacionalnist ukrayinecMisce prozhivannya Lviv d 2 Diyalnist pismennik zhurnalistSfera roboti sociokritikaAlma mater Yagellonskij universitet i Videnskij universitetMova tvoriv polska ukrayinskaRoki aktivnosti 1927 1949Zhanr p yesi noveli pamfletiMagnum opus Gori dimlyatChlenstvo GornoPartiya Komunistichna partiya Zahidnoyi UkrayiniAvtografNagorodi Medal Partizanovi Vitchiznyanoyi vijni 2 stupenyaPremiyi Galan Yaroslav Oleksandrovich u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Yarosla v Oleksa ndrovich Gala n 27 lipnya 1902 Diniv 24 zhovtnya 1949 Lviv radyanskij propagandist ukrayinskij ta polskij komunistichnij pismennik radyanofil zhurnalist i pedagog ukrayinofob Chlen Komunistichnoyi partiyi Zahidnoyi Ukrayini 1924 1938 rr ta Vsesoyuznoyi komunistichnoyi partiyi bilshovikiv z 1939 roku j do svoyeyi smerti Koristuvavsya pidtrimkoyu radyanskoyi vladi jogo knigi vidavali stotisyachnimi nakladami v ukrayinskih vidavnictvah a tvori vklyuchali do shkilnoyi programi Politichni poglyadiGalan mav virazheni antiukrayinski j antikatolicki poglyadi Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni ta opislya vin zasudzhuvav ideyi ukrayinskoyi derzhavnosti nazivav ukrayinsku revolyuciyu zhovtoblakitnim marionetkovim balaganom shtibu 1918 roku zasudzhuvav Ukrayinsku greko katolicku cerkvu ta borciv za nezalezhnist Ukrayini OUN ta UPA Iz 2014 roku vhodit do spisku osib yaki pidlyagayut dekomunizaciyi ZhittyepisRanni roki Yaroslav Galan narodivsya 27 lipnya 1902 roku v seli Diniv teper Pidkarpatskogo voyevodstva Polshi u greko katolickij rodini poshtovogo sluzhbovcya U rodini panuvali moskvofilski nastroyi Jogo batko z hlibom sillyu zustrichav 1915 roku u Lvovi rosijski vijska ta rosijsku vladu Pid chas vidstupu rosijskih vijsk mati Yaroslava Galana evakuyuvalasya razom z ditmi spershu do Lvova a zgodom do Rostova na Donu Tam vin tri roki navchavsya v rosijskij gimnaziyi yakraz u period Gromadyanskoyi vijni v Rosiyi U cej period oznajomivsya z agitaciyeyu Lenina z tvorchistyu nizki rosijskih pismennikiv Piznishe ti podiyi svidkom yakih vin buv lyagli v osnovu jogo opovidannya U dni nezabutni Pislya okupaciyi Peremishlya polskimi vijskami v hodi polsko ukrayinskoyi vijni 1918 1919 Galani povernulisya v Galichinu Politichna literaturna ta zhurnalistska kar yera 1922 roku zakinchiv Derzhavnu gimnaziyu z ukrayinskoyu movoyu navchannya v Peremishli Navchavsya u Videnskomu 1922 1926 ta Krakivskomu universitetah 1926 1928 Z 1924 chlen Komunistichnoyi partiyi Polshi Vikladav polsku slovesnist v ukrayinskij privatnij gimnaziyi v Lucku 1929 roku pozbavlenij prava na pedagogichnu robotu v mezhah togochasnoyi Polshi yak chlen KPZU j aktivist prokomunistichnoyi organizaciyi livih pismennikiv Gorno u Lvovi 1930 1932 spivrobitnik lvivskih chasopisiv Vikna drukovanij organ Gorna ta Novi shlyahi Takozh u cej period razom z polskoyu antiukrayinskoyu pismenniceyu Vandoyu Vasilevskoyu pracyuvav u polskomu chasopisi U 1932 1939 rokah zhiv iz vipadkovih zarobitkiv 1932 roku do USRR na navchannya viyihala druzhina pismennika Ganna Galan Genik 1937 yiyi studentku Harkivskogo medichnogo institutu za tipovim falshivim zvinuvachennyam areshtuvali j nevdovzi stratili 1935 roku Galanu vidmovleno v radyanskomu gromadyanstvi Pismennik brav aktivnu uchast u komunistichnomu pidpilli u pidgotovci ta provedenni sovyetofilskogo Antifashistskogo kongresu diyachiv kulturi Lviv 1936 Yaroslav Galan za praceyu Perebuvav pid naglyadom ukrayinskoyi policiyi Lvova Galana dvichi zaareshtovuvali za komunistichnu propagandu 1936 1937 Pislya aneksiyi zahidnoukrayinskih zemel Radyanskoyu imperiyeyu pracyuvav korespondentom lvivskoyi oblasnoyi gazeti Vilna Ukrayina 1939 1941 vseukrayinskoyi gazeti Radyanska Ukrayina 1942 1948 ta golovnogo rosijskomovnogo chasopisu CK KP b U Pravda Ukrainy Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni buv komentatorom na radiostanciyi imeni Tarasa Shevchenka Saratov 1942 na radiostanciyi Radyanska Ukrayina Moskva 1943 ta na peresuvnij prifrontovij radiostanciyi Dnipro 1943 Razom z polskoyu antiukrayinskoyu pismenniceyu Vandoyu Vasilevskoyu pracyuvav u grupi zhurnalistiv pri CK KP b U u polskomu chasopisi Nowe Widnokregy Kujbishev 1942 ta ukrayinskomu chasopisi Radyanska Ukrayina 1943 Z listopada 1945 do kvitnya 1946 specialnij korespondent gazeti Radyanska Ukrayina na Nyurnberzkomu procesi 1 lipnya 1949 roku Pij XII svoyim Dekretom proti komunizmu vidluchiv vid Katolickoyi cerkvi usih komunistiv svitu U vidpovid na cej dekret Galan napisav satirichnij pamflet Plyuyu na Papu napisanij ulitku 1949 roku j upershe opublikovanij u zhurnali Perec 1949 18 pid zagolovkom Ya i papa u skorochenomu viglyadi Ubivstvo Ubitij u robochomu kabineti Smert sprichinili 11 udariv sokiroyu po golovi prichomu bilshist z nih bula zavdana vzhe pislya smerti Ogoloshuvalosya sho privodom dlya vbivstva stali antiklerikalni pamfleti pismennika Vasil Kuk komanduvach UPA ta deyaki suchasni doslidniki pripuskayut sho zamah organizuvali spivrobitniki MDB z metoyu diskreditaciyi nacionalistichnogo pidpillya v ochah gromadskosti Za oficijnoyu radyanskoyu versiyeyu vbivstvo vchinili dva bojoviki OUN UPA odin iz yakih Mihajlo Stahur buv osobisto znajomij iz pismennikom Mikita Hrushov osobisto informuvav pro smert Ya Galana Josipa Stalina prichomu dlya koloritu skazav sho vbivci koristuvalisya guculskoyu sokiroyu bartkoyu Ubivstvo pogirshilo stanovishe lvivskoyi inteligenciyi ta studentiv i prishvidshilo likvidaciyu nacionalistichnogo pidpillya na Zahidnij Ukrayini zokrema vbivstvo Romana Shuhevicha radyanskimi vijskami u berezni 1950 roku Pislya smerti Galana zaareshtuvali desyatki lvivskih studentiv Ale zagalom za vinyatkom areshtu v grudni 1949 roku Oleni Stepaniv ta Yaroslava Dashkevicha yakih zaslali cya hvilya represij ne mala znachnih rujnivnih naslidkiv dlya miscevoyi inteligenciyi Bagato doslidnikiv obstavin zagibeli Galana zokrema zastupnik dekana istorichnogo fakultetu Lvivskogo nacionalnogo universitetu imeni Ivana Franka kandidat istorichnih nauk Roman Genega stverdzhuyut sho perekonlivih dokaziv yaki b svidchili pro pryamu prichetnist kerivnictva ukrayinskogo pidpillya do vbivstva publicista nemaye Vodnochas deyaki suchasni doslidniki zokrema doktorantka Albertskogo universitetu Yuliya Kisla ne zaperechuyuchi mozhlivosti vbivstva Galana provokatorami radyanskih specsluzhb stverdzhuyut sho dlya radyanskogo kerivnictva respubliki zokrema Mikiti Hrushova ce vbivstvo stalo nespodivankoyu Na dumku Yuliyi Kisloyi zagalom versiya pro vbivstvo Galana nacionalistichnim pidpillyam viglyadaye bilsh pravdopodibnoyu a bilshist argumentiv prihilnikiv versiyi pro vbivstvo radyanskimi specsluzhbami ye spekulyativnimi Antiukrayinska j antikatolicka diyalnistPid chas II Svitovoyi vijni ta opislya Galan zasudzhuvav ideyi ukrayinskoyi derzhavnosti nazivav ukrayinsku revolyuciyu zhovtoblakitnij marionetkovij balagan shtibu 1918 roku obbrihuvav OUN UPA a takozh greko katolicku cerkvu 1 lipnya 1949 roku Pij XII svoyim Dekretom proti komunizmu vidluchiv vid Katolickoyi cerkvi usih komunistiv svitu vklyuchno z Galanom u vidpovid na ce Galan napisav stattyu Plyuyu na Papu Perebuvayuchi na Nyurnberzkomu procesi vin ne mig ne znati pro fakti peresliduvannya nacistami hristiyanskih cerkov u tomu chisli katolickoyi cerkvi bo voni buli vkazani v odnomu z obvinuvachen kerivnictvu Tretogo Rejhu Pid chas sluhan zokrema ozvuchuvali pro 237 hramiv ta 67 kaplichok katolickoyi cerkvi znishenih rezhimom Tretogo Rejhu Odnak bagato tvoriv Galana buli spryamovani proti katolikiv vin zvinuvachuvav yih u spivpraci z nacistami pisav u pamfletah pro vzayemnu pidtrimku nacistiv ta Vatikanu popri te sho Vatikan she 1937 roku oficijno zasudiv nacistskij rezhim Vin nazivav mitropolita greko katolickoyi cerkvi Andreya Sheptickogo yakij u listi Gimmleru zasudzhuvav masovi nacistski zlochini i yakij sam perehovuvav yevreyiv vid nacistskogo vinishennya borodatim mutiyem svyachenoyi vodichki ta zvinuvachuvav jogo u pidtrimci nacistiv U tvorah pismennika vimalovuyetsya pidlabuznicke zvelichennya togochasnoyi radyanskoyi vladi Yaroslav Galan u svoyih tvorah podavav zhittya zahidnih ukrayinciv v stalinskomu SRSR yak velich vizvolenoyi lyudini ominayuchi fakti masovih represij nad naselennyam Navit fakt nezakonnogo zasudzhennya radyanskoyu vladoyu vlasnoyi druzhini Ganni Galan Genik ne strimuvav Yaroslava Galana vid shvalennya stalinskogo rezhimu Mogila Yaroslava Galana na 1 poli Lichakivskogo cvintarya Yaroslav Galan u svoyih publicistichnih pracyah chasto vigaduvav vipadki nepidtverdzhenih zvirstv ukrayinskih nacionalistiv U svoyemu narisi Chomu nemaye nazvi vin opisuvav zlochin OUN Chotirnadcyatilitnya divchinka ne mozhe spokijno divitisya na m yaso Koli v yiyi prisutnosti zbirayutsya smazhiti kotleti vona blidne j tremtit yak osikovij list Kilka misyaciv tomu v gorobinu nich do selyanskoyi hati nedaleko vid mista Sarni prijshli ozbroyeni lyudi i zakololi nozhami gospodariv Divchinka rozshirenimi vid zhahu ochima divilasya na agoniyu svoyih batkiv Odin z banditiv priklav vistrya nozha do gorla ditini ale v ostannyu hvilinu v jogo mozku narodilasya nova ideya Zhivi na slavu Stepana Banderi A shob chogo dobrogo ne vmerla z golodu mi zalishimo tobi produkti A nu hlopci narubajte yij svinini Hlopcyam cya propoziciya spodobalas Cherez kilka hvilin pered zacipeniloyu vid zhahu divchinkoyu virosla gora m yasa z batka ta materi sho stikali krov yu Vshanuvannya ta pam yatZa chasiv komunistichnoyi diktaturi Galan koristuvavsya chimaloyu pidtrimkoyu komunistichnogo rezhimu jogo knigi vidavali stotisyachnimi nakladami v ukrayinskih vidavnictvah a tvori vklyuchali do shkilnoyi programi Napriklad u 1977 1980 rokah na vshanuvannya 75 richchya z dnya narodzhennya Yaroslava Galana ukrayinske vidavnictvo Naukova dumka nadrukuvalo chotiritomnik tvoriv Galana stotisyachnim tirazhem Za chasiv radyanskoyi okupaciyi Ukrayini v bagatoh naselenih punktah Ukrayini chimalo vulic otrimali nazvu na chest Galana j bulo vstanovleno chimalo pam yatnih doshok ta inshih memorialnim pam yatok U Lvovi Drogobichi ta smt Yabluniv Ivano Frankivskoyi oblasti Galanu sporudili pam yatniki Navit pislya zdobuttya nezalezhnosti Ukrayini Galana proslavlyala ukrayinska vlada tak napriklad u lipni 2012 roku Verhovna Rada Ukrayini prijnyala postanovu Pro vidznachennya 110 richchya z dnya narodzhennya vidatnogo ukrayinskogo pismennika antifashista Yaroslava Oleksandrovicha Galana Situaciya zminilasya lishe pislya Revolyuciyi gidnosti 2014 roku Galana vnesli do spisku osib yaki pidlyagayut dekomunizaciyi j vidpovidno vsi vulici v Ukrayini sho ranishe nosili im ya Galana bulo perejmenovano U Harkovi u lyutomu 2016 vulicyu Galana yaka roztashovuvalasya poryad z medichnim universitetom j de navchalasya jogo rozstrilyana druzhina perejmenuvali na Literaturnu vulicyu rozporyadzhennyam miskradi Harkova V Odesi u chervni 2016 roku vulicyu Yaroslava Galana perejmenuvali na vulicyu Romana Shuhevicha Stanom na 2020 rik lishe 2 naseleni punkti pidkontrolni ukrayinskij vladi j dosi ne zdijsnili perejmenuvan vulici Galana u seli Maksimivka Zbarazkogo rajonu Ternopilskoyi oblasti she j dosi zalishilas vul Yaroslava Galana silskij golova Dzyadik B V razom z deputatom vulici Sharak O R vidmovilisya vikonuvati zakon pro dekomunizaciyu u misti Shostka Sumskoyi oblasti she j dosi zalishilas vul Galana miskrada Shostki vidmovilasya vikonuvati zakon pro dekomunizaciyu posilayuchis na te sho u berezni 2019 roci 53 3 uchasnikiv opituvannya vsogo progolosuvalo 10 osib a u listopadi 2019 roku 69 2 uchasnikiv opituvannya vsogo progolosuvalo 26 osib gromadyan progolosuvali proti perejmenuvannya U travni 2017 roku u Lvovi na vikonannya Zakoniv Ukrayini shodo dekomunizaciyi demontuvali pershi dvi pam yatni doshki Ya Galanu za adresami vul Strijska 46 ta Geroyiv Majdanu 18 U zhovtni 2017 roku v Harkovi bulo zneseno doshku Ya Galanu na budinku Slovo U berezni 2019 roku demontuvali memorialnu doshku v Lucku TvorchistZ usogo sho napisav Galan osoblive misce zajmaye romantichna povist Gori dimlyat 1938 polskoyu movoyu P yesi Don Kihot iz Ettengajmu 1927 Vantazh 1930 Veronika 1930 99 1930 Oseredok 1932 Nedospivana pisnya Pid zolotim orlom 1947 Lyubov na svitanni 1949 Ekranizaciyi tvoriv Pid zolotim orlom 1957 hudozhnij film rezh Mariya Afanasyeva Kinostudiya im O Dovzhenka Gori dimlyat 1989 2 s telefilm rezh B Nebiyeridze Ukrtelefilm Premiyi ta nagorodi1952 Stalinska premiya za pamfleti Ya i Papa Otec tmi i prisni Na sluzhbi u satani sho uvijshli do knigi Vibrane posmertno Nagorodzhenij dvoma ordenami Znak Poshani 1945 23 01 1948 ta medalyami Partizanovi Vitchiznyanoyi vijni 2 go st i Za doblesnu pracyu u Velikij Vitchiznyanij vijni 1941 1945 rr Bagatotomni zibrannya tvoriv ta golovni odnotomni vidannyaBagatotomni zibrannya tvoriv Yaroslav Galan Tvori u dvoh tomah Kiyiv Derzhlitvidav URSR 1953 Tom 1 Opovidannya p yesi narisi i statti kritika Uporyadnik Boris Buryak G Kulinich 492 stor TOm 2 Pamfleti i fejletoni Uporyadnik Boris Buryak G Kulinich 496 stor Yaroslav Galan Tvori u troh tomah Kiyiv Derzhlitvidav URSR 1960 Tom 1 P yesi Uporyadnik P Dovgalyuka 539 stor Tom 2 Proza Publicistika Uporyadniki V Vlasenko ta V Radchenko 750 stor Tom 3 Publicistika Kritika Uporyadniki V Vlasenko ta V Radchenko 570 stor Yaroslav Galan Tvori u chotiroh tomah Kiyiv Naukova dumka 1977 1980 Tom 1 Dramatichni tvori Uporyadnik G Kulinich 511 stor 1977 Tom 2 Pamfleti i fejletoni Uporyadnik G Kulinich 703 stor 1977 Tom 3 Proza publicistika literaturna i teatralna kritika Uporyadnik G Kulinich 623 stor 1978 Tom 4 Pamfleti fejletoni narisi statti literaturno mistecka kritika Pershij debyut gazetni reportazhi promovi vistupi zvernennya avtobiografichni materiali listi Uporyadnik Yakiv Cegelnik 847 stor 1980 Golovni odnotomni vidannya Yaroslav Galan Yih oblichchya zbirka narisiv Lviv Vilna Ukrayina 1948 105 stor Yaroslav Galan Pered licem faktiv Kiyiv Radyanskij pismennik 1949 195 stor Yaroslav Galan Na sluzhbi u satani pamfleti Kiyiv Derzhlitvidav URSR 1957 149 stor Yaroslav Galan Lyudi bez batkivshini Opovidannya narisi ta pamfleti Kiyiv Dnipro 1967 143 stor Yaroslav Galan Tvori Kiyiv Molod 1970 375 stor Yaroslav Galan Nedospivana pisnya p yesi opovidannya narisi pamfleti statti Kiyiv Dnipro 1972 559 stor Yaroslav Galan Licari nasilstva i zradi publicistika pamfleti statti narisi Kiyiv Radyanskij pismennik 1973 292 stor Yaroslav Galan Vibrani tvori Lviv Kamenyar 1976 237 stor Yaroslav Galan Vibrane opovidannya pamfleti p yesi Kiyiv Dnipro 1981 231 stor Shkilna biblioteka Yaroslav Galan Dramatichni tvori Lviv Kamenyar 1981 415 stor Biblioteka Karpati Yaroslav Galan Dramatichni tvori Hudozhnya proza Publicistika Kiyiv Naukova dumka 1983 590 stor Yaroslav Galan Lyubov na svitanni p yesa publicistika Kiyiv Dnipro 1986 342 stor Biblioteka ukrayinskoyi klasiki Dnipro Yaroslav Galan Z neopublikovannogo Fejletoni Statti Vistupi Listuvannya Shodennik Lviv Kamenyar 1990 103 stor ISBN 5 7745 0272 4 Gori dimlyat Yaroslav Galan Gori dimlyat Pereklad z polskoyi Stepan Trofimuk Kiyiv Radyanskij pismennik 1956 234 stor tirazh 65 tis primirnikiv peredruk Yaroslav Galan Gori dimlyat Pereklad z polskoyi Stepan Trofimuk Kiyiv Derzhlitvidav URSR 1959 155 stor tirazh 50 tis primirnikiv Div takozhBuzina Oles Oleksijovich Kornijchuk Oleksandr YevdokimovichPrimitkiStepanovich K L Lichakivskij nekropol 2006 S 101 ISBN 978 966 8955 00 5 d Track Q62416080d Track Q116966495 https zakon region3 ru 2 198362 www memory gov ua Arhiv originalu za 7 zhovtnya 2015 Procitovano 19 sichnya 2019 Zvidomlennya Vidilu Kruzhka Rodichiv pri Derzhavnij Gimnaziyi z ukrayinskoyu movoyu navchannya v Peremishli za shkilnij rik 1935 1936 2 ge vid Klifton 1976 S 160 Arhiv originalu za 24 veresnya 2015 Procitovano 7 serpnya 2015 Arhiv originalu za 14 kvitnya 2016 Procitovano 7 serpnya 2015 Galan Yaroslav Oleksandrovich 9 kvitnya 2020 u Wayback Machine Ukrayinski pismenniki bio bibliografichnij slovnik u p yati tomah K Derzhlitvidav URSR 1965 T 4 Radyanska literatura A K S 250 278 Svoboda Radio 5 lyutogo 2008 Yaroslav Galan tragediya zacharovanogo na Shid Radio Svoboda ukr Procitovano 21 kvitnya 2024 Kirichuk Yu A Vbivstvo Yaroslava Galana istinni vbivci ta politichni naslidki Visnik Nacionalnogo universitetu Lvivska politehnika 2001 431 Derzhava ta armiya S 91 96 Tereshuk Petro 1962 Toronto Liga vizvolennya Ukrayini 148 stor Pashenko V Yaroslav Galan Mifi i fakti biografiyi i tvorchosti Naukovi zapiski Ternopilskogo derzhavnogo pedagogichnogo universitetu imeni Volodimira Gnatyuka Seriya Istoriya Ternopil 2002 Vip 2 S 61 73 Yuliya Kisla Post im Yaroslava Galana Osinnij atentat u Lvovi 24 kvitnya 2017 u Wayback Machine Ukrayina Moderna 06 01 2015 Arhiv originalu za 7 zhovtnya 2016 Procitovano 28 listopada 2012 Vladimir Rodionov Rasovye mify nacizma Vraga nado znat Razdel MIF NACIONALNOJ RELIGII 8 kvitnya 2014 u Wayback Machine ros Office of Strategic Services The Nazi Master Plan The Persecution of the Christian Churches 24 kvitnya 2019 u Wayback Machine angl John S Conway The Nazi Persecution of the Churches 1933 1945 Regent College Publishing 2001 ISBN 1 57383 080 1 USA angl PDF Arhiv originalu PDF za 18 bereznya 2012 Procitovano 18 travnya 2012 Arhiv originalu za 25 sichnya 2012 Procitovano 8 bereznya 2012 PDF Arhiv originalu PDF za 18 bereznya 2012 Procitovano 18 travnya 2012 Arhiv originalu za 26 travnya 2017 Procitovano 8 bereznya 2012 Benito Mussolini The First Fascist by Anthony L Cardoza New York Pearson Longman c2006 page 223 Dmitrij Sinyak Vurdalak Yaroslav Galan Chto obshego u sovetskogo propagandista i Olesya Buziny 30 kvitnya 2019 u Wayback Machine ros Ukrayina v roki drugoyi svitovoyi vijni ta pislyavoyennoyi vidbudovi 1939 pochatok 1950 h rokiv Ukrayinski zemli na pershomu etapi vijni veresen 1939 cherven 1941 pp Masovi represiyi Arhiv originalu za 29 veresnya 2019 Procitovano 19 listopada 2012 www memory gov ua Arhiv originalu za 17 lyutogo 2016 Procitovano 13 lyutogo 2016 PDF Ukrayinskoyu 19 05 2016 Arhiv originalu PDF za 15 06 2016 Uvaga Golosuvannya Onovleno 9 kvitnya 2020 u Wayback Machine meria shostka net 2019 Arhiv originalu za 15 travnya 2017 Procitovano 12 travnya 2017 Fedosenko Pavel 1 listopada 2017 newsroom kh ua ros Arhiv originalu za 21 bereznya 2019 Procitovano 17 bereznya 2019 www facebook com ukr Arhiv originalu za 8 kvitnya 2019 Procitovano 1 kvitnya 2019 Galan Yaroslav Oleksandrovich 25 grudnya 2018 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X DzherelaT Galicka Diduh Galan Yaroslav Oleksandrovich Politichna enciklopediya Redkol Yu Levenec golova Yu Shapoval zast golovi ta in K Parlamentske vidavnictvo 2011 s 126 ISBN 978 966 611 818 2 Dovgalyuk P M Galan Yaroslav Oleksandrovich Ukrayinska literaturna enciklopediya V 5 t redkol I O Dzeverin vidpovid red ta in K Golov red URE im M P Bazhana 1988 T 1 A G S 378 379 Rublov O S Galan Yaroslav Oleksandrovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini redkol V A Smolij ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D 518 s il ISBN 966 00 0405 2 S 24 25 Yaroslav Galan Spogadi pro pismennika Lviv 1965 Valo M A Yaroslav Galan 1902 1949 do 80 richchya z dnya narodzhennya Bibliografichnij pokazhchik Lviv 1982 Pro Yaroslava Galana Spogadi statti K 1987 Yaroslav Galan borec za pravdu i spravedlivist Dokumenti Ukrayinskij istorichnij zhurnal 1990 2 3 Rublov O S Cherchenko Yu A Stalinshina j dolya zahidnoukrayinskoyi inteligenciyi 20 50 ti roki XX st K 1994 Bantyshev A F Uhal A M Ubijstvo na zakaz kto zhe organizoval ubijstvo Yaroslava Galana Opyt nezavisimogo rassledovaniya Uzhgorod 2002 Cegelnik Ya Slaven u vikah Obraz Lvova u spadshini Ya Galana Zhovten 1982 3 449 S 72 74 ISSN 0131 0100 Biografiya Yaroslava Galana na sajti Uatvory 10 serpnya 2014 u Wayback Machine Yaroslav Galan tragediya zacharovanogo na Shid 1 bereznya 2014 u Wayback Machine Sergij Grabovskij ros Yaroslav Galan poslednij iz velikih galickih rusofilov ros Pavlo Pravij Kartonni geroyi Plamyennij Yaroslav Galan 13 kvitnya 2014 u Wayback Machine ros Ubijstvo Galana Kak sovetskaya propaganda zakrepila v massovom soznanii mysl chto pisatelya ubili banderovcy 27 listopada 2016 u Wayback Machine ros Na sluzhbi v satani Yaroslav Galan Tereshuk P Istoriya odnogo zradnika Yaroslav Galan Istoriya ukrayinskoyi literaturi HH stolittya Yaroslav GalanPosilannyaTvori Yaroslava Galana 24 lyutogo 2020 u Wayback Machine na sajti e biblioteki Chtyvo Galan Yaroslav Tvori Yaroslav Galan Knigi ros Yaroslav galan Chomu nemaye nazvi Galan Yaroslav Aleksandrovich Tovarish Yaga Pamflety ros Yaroslav Galan Chemu net nazvaniya ros Yaroslav Galan Pamflety ros Zaboronena vistava Yaroslava Galana Natalya Filipchuk Yaroslav Galan Chi vidkriyut arhivi KDB tayemnicyu jogo vbivstva Elektronnij arhiv UKRAYiNSKOGO VIZVOLNOGO RUHU Arhivni dokumenti pro Yaroslava Galana