Вільям Вордсворт | ||||
---|---|---|---|---|
William Wordsworth | ||||
![]() Вільям Вордсворт | ||||
Прізвисько | Bard of Rydal Mount | |||
Народився | 7 квітня 1770 | |||
Помер | 23 квітня 1850 (80 років) ·пневмонія[1] | |||
Поховання | d[1] | |||
Країна | ![]() ![]() | |||
Національність | ||||
Місце проживання | d[2] | |||
Діяльність | поет | |||
Alma mater | Кембриджський університет | |||
Мова творів | англійська | |||
Напрямок | романтизм | |||
Жанр | поезія | |||
Magnum opus | d[1] | |||
Конфесія | англіканство[1] | |||
Батько | d[3][4] | |||
Мати | d[3][4] | |||
Брати, сестри | d[5][1][4], d[4], d[4] і d[4] | |||
У шлюбі з | d[1][4] і d[4] | |||
Діти | d[1][4][3], d[1][4], d[1][4], d[3][4], d[3][4] і d[3][4] | |||
| ||||
| ||||
| ||||
|
Вільям Вордсворт (англ. William Wordsworth; нар. 7 квітня 1770, , — пом. 23 квітня 1850, , поблизу , Вестморленд) — англійський поет-романтик. Видатний представник «озерної школи».
Життєпис
Він був другий з п'яти дітей Д. Вордсворта, повіреного і агента Дж. Лоутера (згодом першого графа Лонсдейла). У 1779 хлопчика призначили в класичну школу в Гоуксгеді (), звідки він виніс відмінне знання античної філології і математики і начитаність в англійській поезії. У Гоуксгеді він вдавався до улюбленого проведення часу — піших прогулянок.
У 1787 Вордсворт вступив до Сент-Джонз-коледжу Кембриджського університету, де займався переважно англійською літературою і італійською мовою. Під час канікул він обійшов Озерний край і Йоркшир і написав героїчним дівіршем поему Вечірня прогулянка (англ. An Evening Walk, 1793), в якій є багато проникливих картин природи. У липні 1790 року Вордсворт і його університетський друг Р. Джонс пішки перетнули Францію, що переживала революційне пробудження, і через Швейцарію дісталися до озер на півночі Італії. Батько Вордсворта помер, причому його наймач граф Лонсдейл залишився йому винен декілька тисяч фунтів, але відмовився визнати цей борг. Сім'я сподівалася, що Вільям прийме духовний сан, але він не був до цього схильний і в листопаді 1791 знову вирушив до Франції, до Орлеана, щоб ґрунтовно зайнятися французькою мовою. Там він полюбив дочку військового лікаря Анетт Валлон, яка 15 грудня 1792 народила йому дочку Кароліну. Опікуни наказали йому негайно повернутися додому. Вордсворт визнав своє батьківство, але не одружився з Анетт.
Після повернення до Лондона (у грудні 1792) він опублікував Вечірню прогулянку і Описові нариси (англ. Descriptive Sketches), розповідь про подорож з Джонсом, написану в Франції і забарвлену захопленим прийняттям революції. В лютому 1793 спалахнула англо-французька війна, вона вразила Вордсворта і надовго занурила його в смуток і тривогу. Восени 1794 помер один з молодих друзів Вордсворта, заповівши йому 900 фунтів. Цей своєчасний дар дозволив Вордсворту цілком віддатися поезії. З 1795 до середини 1797 він жив в графстві разом зі своєю єдиною сестрою Доротеєю; їх об'єднувала повна спорідненість душ. Доротея вірила в брата, її підтримка допомогла йому вийти з депресії і стати великим поетом. Він почав з трагедії Жителі прикордоння (The Borderers). Непідробним відчуттям наповнена поема в білих віршах Зруйнований котедж (англ. The Ruined Cottage) — про долю нещасної жінки; згодом поема стала першою частиною Прогулянки (англ. The Excursion).
У липні 1797 Вордсворти переїхали в Альфоксден (графство Сомерсетшир) — ближче до С. Т. Колріджа, який жив в Нетер-Стові. За рік тісного спілкування з Колріджем склалася збірка Ліричні балади (англ. Lyrical Ballads), куди увійшли Оповідь про Старого Мореплавця Колріджа, Недоумкуватий хлопчик, Терен, Рядки, написані на відстані декількох миль від Тінтернського абатства і інших вірші Вордсворта. Анонімне видання Балад вийшло у вересні 1798. Колрідж умовив Вордсворта почати епічну «філософічну» поему про «людину, природу і суспільство» під назвою Відлюдник (англ. The Recluse). Вордсворт із натхненням узявся за справу, але зав'язнув у композиції. В рамках цього задуму ним написані тільки віршований вступ Про людину, природу і життя, автобіографічна поема Прелюдія (англ. The Prelude, 1798—1805) і Прогулянка (1806—1814). У Альфоксдені він також закінчив (але не опублікував) Пітера Бела (англ. Peter Bell).
У вересні 1798 Вордсворти з Колріджем здійснили поїздку до Німеччини. У Госларі Вордсворт, приступаючи до Відлюдника, виклав білим віршем історію своїх підліткових вражень і переживань від спілкування з природою. Пізніше він включив написане в Прелюдію як Книга I. Крім цього він написав багато віршів, в тому числі цикл Люсі і Руф. У грудні 1799 він і Доротея зняли котедж в Грасмирі (графство Вестморленд). У січні 1801 Вордсворт випустив друге видання Ліричних балад, додавши створені в Грасмирі оповідні поеми Брати і Майкл і обширну передмову з міркуваннями про природу поетичного натхнення, призначення поета, зміст і стиль дійсної поезії. Колрідж не дав жодного нового твору до другого видання, і воно, увібравши в себе перше, вийшло в світ під ім'ям одного Вордсворта.
Зима і весна 1802 відмічені творчою активністю поета: були написані Зозуля, триптих Метелик, Обіцянки безсмертя: Ода, Рішучість і Незалежність. У травні 1802 старий граф Лонсдейл помер, і спадкоємець погодився виплатити Вордсвортам 8000 фунтів. Це істотно укріпило добробут Доротєї і Вільяма, що збирався одружуватися з Мері Гатчинсон. У серпні всі троє побували в Калі, де побачилися з Анетт Валлон і Кароліною, і 4 жовтня Мері і Вордсворт повінчалися. Їхній шлюб був дуже щасливим. З 1803 по 1810 вона народила йому п'ятьох дітей. Доротея залишилася жити в сім'ї брата.
У 1808 Вордсворти перебралися в просторіший будинок в тому ж Грасмирі. Там Вордсворт написав більшу частину Прогулянки і декілька прозаїчних творів, в тому числі свій знаменитий памфлет про Конвенцію в Цинтрі, продиктований співчуттям до іспанців під владою Наполеона і обуренням зрадницькою політикою Англії. Цей період був затьмарений сваркою з Колріджем (1810—1812) і смертю в 1812 дочки Кетрін і сина Чарльза. У травні 1813 Вордсворти виїхали з Грасмира і влаштувалися в Райдел-Маунт, двома милями ближче до Емблсайду, де і прожили до кінця своїх днів. У тому ж році Вордсворт отримав за протекцією лорда Лонсдейла посаду державного вповноваженого з гербових зборів у двох графствах, Вестморленді і частини Камберленда, що дозволило йому забезпечити сім'ю. Цю посаду він виконував до 1842, коли йому призначили королівську пенсію — 300 фунтів на рік.
Після завершення наполеонівських воєн (1815) Вордсворт зміг наситити свою пристрасть до подорожей, кілька разів побувавши в Європі. Прелюдію, «поему про своє життя», він закінчив ще в 1805, але в 1832—1839 ретельно її переписував, пом'якшуючи дуже відверті пасажі і вставляючи фрагменти, пройняті підкреслено християнськими настроями. У 1807 він випустив Вірші в двох томах (англ. Poems in Two Volumes), що включили багато великих зразків його лірики. Прогулянка вийшла в 1814, за нею в 1815 вийшли перші збори віршів в двох томах (третій додався в 1820); у 1816 була опублікована Подячна ода (англ. Thanksgiving Ode) — на переможне закінчення війни; у 1819 побачили світ Пітер Белл і Візник (англ. The Waggoner), написаний ще в 1806, а в 1820 — цикл сонетів Річка Даддон (англ. The River Duddon). У 1822 вийшли Церковні нариси (англ. Ecclesiastical Sketches), у формі сонетів про історію Англіканської церкви від часу її утворення. Знову в Ярров (англ. Yarrow Revisited, 1835) переважно писалося під враженням від поїздок до Шотландії в 1831 і 1833. Останньою книгою, виданою Вордсвортом, стали Вірші, написані переважно в юності і старості (англ. Poems, Chiefly of Early and Late Years, 1842), куди увійшли Мешканці прикордоння і рання поема Вина і скорбота (англ. Guilt and Sorrow).
Програма
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDFkcGJHeHBZVzFmVjI5eVpITjNiM0owYUY4dFgxQnliMnBsWTNSZlIzVjBaVzVpWlhKblgyVlVaWGgwWHpFeU9UTXpMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFYYVd4c2FXRnRYMWR2Y21SemQyOXlkR2hmTFY5UWNtOXFaV04wWDBkMWRHVnVZbVZ5WjE5bFZHVjRkRjh4TWprek15NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Представники романтизму різко засуджували міську культуру і йшли від неї або в середні віки — «готичного романтизму», — або в природу. У тиші дрібномаєтного побуту і села, в простоті шукали вони порятунки від соціальних бід, протиставляючи міському життю простий «незіпсований» побут провінції. «Простий» побут став їх ідеалом, і Вордсворт зайнявся його апологією в області художньої літератури. Він узяв за правило «брати матеріал для творчості зі звичайного життя, оформляти його звичайним способом, звичайною мовою». «Звичайне життя, — говорить він, — вибране мною тому, що тільки в ньому все природно і правдиво; у його умовах простий, нічим не прикрашений побут не суперечить прекрасним і стійким формам природи» («Preface to Lyrical Ballads», 2 ed.). Розсудливу і пихату мову поезії класицизму Вордсворт понизив до рівня розмовної мови; на думку Вордсворта, мова поезії не повинна відрізнятися від мови прози.
Вордсворт незмінно підкреслював, як багато він зобов'язаний чотирьом своїм великим попередникам в англійській поезії — Дж. Чосеру, Е.Спенсеру, В.Шекспіру і Д.Мілтону. Його стиль виявляє прикмети їх незмінного впливу, насамперед Мілтона, чиї сонети спонукали Вордсворта звернутися до цієї поетичної форми. Пізня його поезія переважно представлена саме сонетами, іноді об'єднаними в цикли на зразок Річки Даддон і Церковних нарисів. Сюжетні вірші Ліричних балад і за змістом, і за стилем споріднені з народною англійською баладою, добре знайомою Вордсвортові.
Ставлення до природи
Ніхто з поетів, як Вордсворт, так глибоко не відчував природу, повну величі, краси і моральної досконалості. Недарма ж сам О. Пушкін сказав про Вордсворта: «Вдали от суетного света // Природы он рисует идеал». Його вірші про природу завжди мали, принаймні, приховано, релігійний характер.
На відміну від своїх сучасників, які вважали природу бездушною, поет наділяв будь-який природний об'єкт — квітку, плід, скелю, камінь — почуттями і «моральним життям» (слова з поеми Вордсворта «Прелюдія»). Він вірив у моральні імпульси, що випромінюються лісами. Поет відкрив у природі духовний сенс і духовну красу.
Згідно Вордсворту, відчуття свободи, дикості природи дозволяє людині відчувати себе вільною, попри те, що в суспільстві вона живе під владою тиранії.
Вордсворт, мабуть, один їх перших (а може перший) заявив про . У своєму «Путівнику по озерах» він пише, що необхідно «зберігати стародавні права цього та інших подібних гірських куточків від знищення».
Заява про моральні (не кажучи вже про юридичні) права природних об'єктів звучала в 1830-х роках воістину піонерною. Великі філософи того часу — і І. Кант, і Д. Локк набиралися сміливості говорити лише про моральні права людей. І тільки через півтора століття західні екофілософи повернулися до цієї революційної ідеї Вордсворта.
Погляди поета на дику природу, якій притаманні не тільки моральні права, а й естетичні, етичні та релігійні цінності, справили величезний вплив насамперед на англо-американських ідеологів і діячів природоохорони (особливо на Д. Раскіна).
Поет прозорливо застерігав сучасників і нащадків дивитися на природу тільки через призму науки. Пояснював, що ми забуваємо, яким спотвореним і парадоксальним є погляд на природу, який сучасна наука нав'язує нашим думкам. У поемі «Прелюдія» він описав своє сходження в Альпи і одним з перших в європейській культурі сказав про дику природу як «лице Бога».
У «Рядках, написаних на відстані декількох миль від Тінттернського абатства», В. Вордсворт сказав:
![]() | ... я радий визнати У природі, в мові вроджених почуттів | ![]() |
У цих рядках поет сприймає природу як самотрансцендуючу. Вона веде його свідомість до «чогось, проникаючого углиб», і він іменує цей досвід «якорем» своїх найчистіших думок.
Крім усього іншого, Вільяма Вордсворта можна назвати не тільки філософом, але й практиком природоохорони. Оселившись зі своїм другом, відомим англійським поетом Кольриджем в Озерному регіоні Північної Англії, в 1844 р. він почав активні спроби зберегти цей малозмінений природний регіон від залізничної компанії «Кендал і Уіндермер».
Варто також зазначити, що величезною заслугою Вордсворта та інших поетів-романтиків стало відкриття краси тих явищ природи або природних пейзажів, на які люди раніше не звертали уваги або яких боялися. Що значно сприяло розвитку .
Образи природи
Міста, навіть провінційного, у Вордсворта немає. Тільки у сонеті «До Лондона» він зобразив Лондон, який, проте, нагадує у Вордсворта спокійну і сплячу садибу. У сонеті немає жодної характерної риси міста, попри те, що він написав цей сонет, стоячи на Вестмінстерському мосту, в самому центрі Лондона.
Зате він відкрив, як говорять критики, природу англійцям, і його справедливо вважають найкращим майстром пейзажу. Все, що Вордсворт зображав, дано на тлі природи: жебрак сидить на віддаленій скелі, кішка грає зів'ялим листям, глухий селянин лежить під сосною тощо. Час він вимірює квітучими веснами, жнивним літом, рясною плодами осінню, холодними довгими зимами. Найтонші відтінки психіки він перекладає мовою природи. Таку ваду людського організму, як глухота, Вордсворт зображає таким чином: для глухого «глибока гірська долина з дзвінкими струмками — мертва, він не чує її музики; літнім ранком його не будить урочистий хор птахів, його не тішить гучне „ку-ку“ у шумному бору; не для нього співають і дзижчать в квітах бджоли. Коли сильні вітри гойдають широкі груди озера і воно співає, грає і гуркоче тисячами вируючих хвиль, вітер пригинає до землі верхівок дерев і шумить в очереті — він не чує музики бурі, — він бачить лише німу картину. Він не чує скреготу плуга, що перевертає важкі грудки землі, він не чує дзвону коси і хрускоту трави, не чує шелестіння колосів, коли його серп підрізає стебла, не чує веселого шуму праці в жнивну пору» («Excursion Book»).
Вордсворт, будучи супротивником міської культури, не особливо тягнувся і до науки. Він пізнавав світ у безпосереднім спілкуванні з природою. «Дитина, приклавши до вуха раковину, чує гуркіт океану». «Природу пізнає не розум, а серце чуйне й вразливе. Природа — найбільший учитель. Наука шукає далеку істину, а поет співає пісні сьогоднішнього дня».
У творчості Вордсворта є частка містики і обожнювання природи, є трохи моралізування і набожності, але все це губиться в його глибоко ліричній і простій поезії. У творах Вордсворт знайшли місце і селянин, і солдат, що повернувся із служби, і коробейник, і селянські діти («A Noble Peasant»; «We are Seven»; «The idiot Boy» тощо).
Політичні погляди
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhqTDFkdmNtUnpkMjl5ZEdoZmIyNWZTR1ZzZG1Wc2JIbHVYMko1WDBKbGJtcGhiV2x1WDFKdlltVnlkRjlJWVhsa2IyNHVhbkJuTHpJeU1IQjRMVmR2Y21SemQyOXlkR2hmYjI1ZlNHVnNkbVZzYkhsdVgySjVYMEpsYm1waGJXbHVYMUp2WW1WeWRGOUlZWGxrYjI0dWFuQm4uanBn.jpg)
У молодості Вордсворт цікавився ідеалами Великої французької революції, але після приходу до влади Наполеона I, як і багато сучасників, розчарувався в революції. Надалі Вордсворт був консерватором, і всяка зміна «прекрасних і стійких форм природи» викликала з його боку протест і обурення. Його духовним оплотом стала Англіканська церква. Справжня людяність і співчуття до бідняків примусили його виступити з різкою критикою Закону про бідних 1834. З 1838 по 1842 він багато зробив на підтримку дебатованого в парламенті законопроєкту про авторське право. Він звертався до уряду з проханнями підтримати дрібномаєтне дворянство і його оплот — село, оскільки, на його думку, потужність Англії базувалася на дрібномаєтному дворянстві. Вордсворт виступав супротивником парламентської реформи, повставав проти спорудження Кендал-Віндермирської залізниці.
Поет-лауреат
Літературна критика зустрічала поезію Вордсворта вороже, проте слава поета неухильно росла. У 1839 Оксфордський університет зробив його почесним доктором цивільного права. Після смерті Роберта Сауті в 1843 році 73-річний Вордсворт був призначений королевою Вікторією поетом-лауреатом, але не мав, на відміну від попередників, ніяких спеціальних творчих обов'язків (писати оди на урочисті дні тощо). Останні роки життя, особливо після смерті дочки, Вордсворт практично перестав писати вірші.
Основні твори
- Lyrical Ballads, with a Few Other Poems (1798)
- «Simon Lee»
- «We Are Seven»
- «Lines Written in Early Spring»
- «Expostulation and Reply»
- «The Tables Turned»
- «The Thorn»
- «Lines Composed A Few Miles above Tintern Abbey»
- Lyrical Ballads, with Other Poems (1800)
- Preface to the Lyrical Ballads
- «Strange fits of passion have I known»[5]
- «She Dwelt among the Untrodden Ways»[5]
- «Three years she grew»[5]
- «A Slumber Did my Spirit Seal»[5]
- «I travelled among unknown men»[5]
- «Lucy Gray»
- «The Two April Mornings»
- «Nutting»
- «The Ruined Cottage»
- «Michael»
- Poems, in Two Volumes (1807)
- «Resolution and Independence»
- «I wandered lonely as a cloud»
- «My Heart Leaps Up»
- «Ode: Intimat*ions of Immortality»
- «Ode to Duty»
- «The Solitary Reaper»
- «Elegiac Stanzas»
- «Composed upon Westminster Bridge, September 3, 1802»
- «London, 1802»
- «The world is too much with us»
- The Excursion (1814)
- «Prospectus to The Recluse»
- Ecclesiastical Sketches (1822)
- «Mutability»
- The Prelude (1850, posthumous)
- The Prelude; or, Growth of a Poet's Mind
Українські переклади
Поезії Вільяма Вордсворта українською перекладали Олександр Мокровольський, Максим Стріха, Олена О'Лір, Юрій Швайдак, Роман Кисельов, Марія Губко.
- Публікації
- Вільям Вордсворт. Поезії. Пер. О.Мокровольського, М. Стріхи, Ю. Швайдака. — Київ, 1991.
- Вільям Вордсворт. Поезії. Всесвіт. № 5 1991. 240 с. — С.: 171—177
- Вільям Вордсворт. Поезії в перекладі М. Губко // «Літературна Україна» 13 лютого 2003 року.
Твори
- Повна збірка поетичних творів Вордсворт [ 11 травня 2008 у Wayback Machine.] (англ.) на bartleby.com [ 30 вересня 2015 у Wayback Machine.]
- (англ.)
- Biography and Works [ 4 березня 2011 у Wayback Machine.] (англ.)
- Poetry Archive: 166 poems of William Wordsworth [ 21 січня 2008 у Wayback Machine.] (англ.)
- Extensive Information on Wordsworth's Poem, Lines Written a Few Miles above Tintern Abbey [ 11 березня 2005 у Wayback Machine.]
Українські переклади
- Поезія Вільяма Вордсворта в українських перекладах [ 26 жовтня 2020 у Wayback Machine.]
- Поезія Вільяма Вордсворта в українських перекладах [ 6 березня 2017 у Wayback Machine.]
Література
- William Wordsworth, Poetical Works, ed. W. Knight, 8 vv., Macmillan, L., 1896.
- Myers Tw. H., Life of Wordsworth (Серия: English men of letters), L., 1880.
- Hudson, Studies in Wordsworth, Boston, 1884.
- Middleton W., Wordsworth, L. 1888.
- Knight W., Life of Wordsworth, 3 vv., 1889.
- Legouis, La jeunesse de W. Wordsworth, P., 1896.
- Raleigh, Wordsworth, 1903.
Посилання
- Вільям Вордсворт // Зарубіжна література XIX сторіччя. Доба романтизму: Підручник / Наливайко Д.С., Шахова К.О.. — Тернопіль : Навчальна книга - Богдан, 2001. — С. 245-255.
- Вордсворт Вільям // Зарубіжні письменники : енциклопедичний довідник : у 2 т. / за ред. Н. Михальської та Б. Щавурського. — Тернопіль : Навчальна книга — Богдан, 2005. — Т. 1 : А — К. — С. 315. — .
- Вордсворт // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- (англ.)
Примітки
- https://www.biography.com/people/william-wordsworth-9537033
- http://www.nationaltrustcollections.org.uk/place/wordsworth-house
- Lundy D. R. The Peerage
- Kindred Britain
- Blain V., Grundy I., Clements P. The Feminist Companion to Literature in English: Women Writers from the Middle Ages to the Present — 1990. — P. 1188.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Neil R., Terry G. The idea of nature in english poety // Literature of nature. — Chicago-London: Fitzroy Dearborn Publishers, 1998. — P. 166—177.
- Борейко В. Е. Философы зоозащиты и природоохраны. — К.: КЭКЦ, 2012. — 179 с.
- Hargrove E. Foundation of environmental ethics. — New Jersey: Prentice Hall, 1988. — 229 p.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ukrcenter Primitki Vilyam VordsvortWilliam WordsworthVilyam VordsvortPrizviskoBard of Rydal MountNarodivsya7 kvitnya 1770 1770 04 07 Pomer23 kvitnya 1850 1850 04 23 80 rokiv pnevmoniya 1 Pohovannyad 1 Krayina Spoluchene Korolivstvo 1 Korolivstvo Velika Britaniya 1 Nacionalnist AngliyaMisce prozhivannyad 2 DiyalnistpoetAlma materKembridzhskij universitetMova tvorivanglijskaNapryamokromantizmZhanrpoeziyaMagnum opusd 1 Konfesiyaanglikanstvo 1 Batkod 3 4 Matid 3 4 Brati sestrid 5 1 4 d 4 d 4 i d 4 U shlyubi zd 1 4 i d 4 Ditid 1 4 3 d 1 4 d 1 4 d 3 4 d 3 4 i d 3 4 Vilyam Vordsvort u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Roboti u Vikidzherelah Vilyam Vordsvort angl William Wordsworth nar 7 kvitnya 1770 pom 23 kvitnya 1850 poblizu Vestmorlend anglijskij poet romantik Vidatnij predstavnik ozernoyi shkoli ZhittyepisVin buv drugij z p yati ditej D Vordsvorta povirenogo i agenta Dzh Loutera zgodom pershogo grafa Lonsdejla U 1779 hlopchika priznachili v klasichnu shkolu v Gouksgedi zvidki vin vinis vidminne znannya antichnoyi filologiyi i matematiki i nachitanist v anglijskij poeziyi U Gouksgedi vin vdavavsya do ulyublenogo provedennya chasu pishih progulyanok U 1787 Vordsvort vstupiv do Sent Dzhonz koledzhu Kembridzhskogo universitetu de zajmavsya perevazhno anglijskoyu literaturoyu i italijskoyu movoyu Pid chas kanikul vin obijshov Ozernij kraj i Jorkshir i napisav geroyichnim divirshem poemu Vechirnya progulyanka angl An Evening Walk 1793 v yakij ye bagato proniklivih kartin prirodi U lipni 1790 roku Vordsvort i jogo universitetskij drug R Dzhons pishki peretnuli Franciyu sho perezhivala revolyucijne probudzhennya i cherez Shvejcariyu distalisya do ozer na pivnochi Italiyi Batko Vordsvorta pomer prichomu jogo najmach graf Lonsdejl zalishivsya jomu vinen dekilka tisyach funtiv ale vidmovivsya viznati cej borg Sim ya spodivalasya sho Vilyam prijme duhovnij san ale vin ne buv do cogo shilnij i v listopadi 1791 znovu virushiv do Franciyi do Orleana shob gruntovno zajnyatisya francuzkoyu movoyu Tam vin polyubiv dochku vijskovogo likarya Anett Vallon yaka 15 grudnya 1792 narodila jomu dochku Karolinu Opikuni nakazali jomu negajno povernutisya dodomu Vordsvort viznav svoye batkivstvo ale ne odruzhivsya z Anett Pislya povernennya do Londona u grudni 1792 vin opublikuvav Vechirnyu progulyanku i Opisovi narisi angl Descriptive Sketches rozpovid pro podorozh z Dzhonsom napisanu v Franciyi i zabarvlenu zahoplenim prijnyattyam revolyuciyi V lyutomu 1793 spalahnula anglo francuzka vijna vona vrazila Vordsvorta i nadovgo zanurila jogo v smutok i trivogu Voseni 1794 pomer odin z molodih druziv Vordsvorta zapovivshi jomu 900 funtiv Cej svoyechasnij dar dozvoliv Vordsvortu cilkom viddatisya poeziyi Z 1795 do seredini 1797 vin zhiv v grafstvi razom zi svoyeyu yedinoyu sestroyu Doroteyeyu yih ob yednuvala povna sporidnenist dush Doroteya virila v brata yiyi pidtrimka dopomogla jomu vijti z depresiyi i stati velikim poetom Vin pochav z tragediyi Zhiteli prikordonnya The Borderers Nepidrobnim vidchuttyam napovnena poema v bilih virshah Zrujnovanij kotedzh angl The Ruined Cottage pro dolyu neshasnoyi zhinki zgodom poema stala pershoyu chastinoyu Progulyanki angl The Excursion U lipni 1797 Vordsvorti pereyihali v Alfoksden grafstvo Somersetshir blizhche do S T Kolridzha yakij zhiv v Neter Stovi Za rik tisnogo spilkuvannya z Kolridzhem sklalasya zbirka Lirichni baladi angl Lyrical Ballads kudi uvijshli Opovid pro Starogo Moreplavcya Kolridzha Nedoumkuvatij hlopchik Teren Ryadki napisani na vidstani dekilkoh mil vid Tinternskogo abatstva i inshih virshi Vordsvorta Anonimne vidannya Balad vijshlo u veresni 1798 Kolridzh umoviv Vordsvorta pochati epichnu filosofichnu poemu pro lyudinu prirodu i suspilstvo pid nazvoyu Vidlyudnik angl The Recluse Vordsvort iz nathnennyam uzyavsya za spravu ale zav yaznuv u kompoziciyi V ramkah cogo zadumu nim napisani tilki virshovanij vstup Pro lyudinu prirodu i zhittya avtobiografichna poema Prelyudiya angl The Prelude 1798 1805 i Progulyanka 1806 1814 U Alfoksdeni vin takozh zakinchiv ale ne opublikuvav Pitera Bela angl Peter Bell U veresni 1798 Vordsvorti z Kolridzhem zdijsnili poyizdku do Nimechchini U Goslari Vordsvort pristupayuchi do Vidlyudnika viklav bilim virshem istoriyu svoyih pidlitkovih vrazhen i perezhivan vid spilkuvannya z prirodoyu Piznishe vin vklyuchiv napisane v Prelyudiyu yak Kniga I Krim cogo vin napisav bagato virshiv v tomu chisli cikl Lyusi i Ruf U grudni 1799 vin i Doroteya znyali kotedzh v Grasmiri grafstvo Vestmorlend U sichni 1801 Vordsvort vipustiv druge vidannya Lirichnih balad dodavshi stvoreni v Grasmiri opovidni poemi Brati i Majkl i obshirnu peredmovu z mirkuvannyami pro prirodu poetichnogo nathnennya priznachennya poeta zmist i stil dijsnoyi poeziyi Kolridzh ne dav zhodnogo novogo tvoru do drugogo vidannya i vono uvibravshi v sebe pershe vijshlo v svit pid im yam odnogo Vordsvorta Zima i vesna 1802 vidmicheni tvorchoyu aktivnistyu poeta buli napisani Zozulya triptih Metelik Obicyanki bezsmertya Oda Rishuchist i Nezalezhnist U travni 1802 starij graf Lonsdejl pomer i spadkoyemec pogodivsya viplatiti Vordsvortam 8000 funtiv Ce istotno ukripilo dobrobut Dorotyeyi i Vilyama sho zbiravsya odruzhuvatisya z Meri Gatchinson U serpni vsi troye pobuvali v Kali de pobachilisya z Anett Vallon i Karolinoyu i 4 zhovtnya Meri i Vordsvort povinchalisya Yihnij shlyub buv duzhe shaslivim Z 1803 po 1810 vona narodila jomu p yatoh ditej Doroteya zalishilasya zhiti v sim yi brata U 1808 Vordsvorti perebralisya v prostorishij budinok v tomu zh Grasmiri Tam Vordsvort napisav bilshu chastinu Progulyanki i dekilka prozayichnih tvoriv v tomu chisli svij znamenitij pamflet pro Konvenciyu v Cintri prodiktovanij spivchuttyam do ispanciv pid vladoyu Napoleona i oburennyam zradnickoyu politikoyu Angliyi Cej period buv zatmarenij svarkoyu z Kolridzhem 1810 1812 i smertyu v 1812 dochki Ketrin i sina Charlza U travni 1813 Vordsvorti viyihali z Grasmira i vlashtuvalisya v Rajdel Maunt dvoma milyami blizhche do Emblsajdu de i prozhili do kincya svoyih dniv U tomu zh roci Vordsvort otrimav za protekciyeyu lorda Lonsdejla posadu derzhavnogo vpovnovazhenogo z gerbovih zboriv u dvoh grafstvah Vestmorlendi i chastini Kamberlenda sho dozvolilo jomu zabezpechiti sim yu Cyu posadu vin vikonuvav do 1842 koli jomu priznachili korolivsku pensiyu 300 funtiv na rik Pislya zavershennya napoleonivskih voyen 1815 Vordsvort zmig nasititi svoyu pristrast do podorozhej kilka raziv pobuvavshi v Yevropi Prelyudiyu poemu pro svoye zhittya vin zakinchiv she v 1805 ale v 1832 1839 retelno yiyi perepisuvav pom yakshuyuchi duzhe vidverti pasazhi i vstavlyayuchi fragmenti projnyati pidkresleno hristiyanskimi nastroyami U 1807 vin vipustiv Virshi v dvoh tomah angl Poems in Two Volumes sho vklyuchili bagato velikih zrazkiv jogo liriki Progulyanka vijshla v 1814 za neyu v 1815 vijshli pershi zbori virshiv v dvoh tomah tretij dodavsya v 1820 u 1816 bula opublikovana Podyachna oda angl Thanksgiving Ode na peremozhne zakinchennya vijni u 1819 pobachili svit Piter Bell i Viznik angl The Waggoner napisanij she v 1806 a v 1820 cikl sonetiv Richka Daddon angl The River Duddon U 1822 vijshli Cerkovni narisi angl Ecclesiastical Sketches u formi sonetiv pro istoriyu Anglikanskoyi cerkvi vid chasu yiyi utvorennya Znovu v Yarrov angl Yarrow Revisited 1835 perevazhno pisalosya pid vrazhennyam vid poyizdok do Shotlandiyi v 1831 i 1833 Ostannoyu knigoyu vidanoyu Vordsvortom stali Virshi napisani perevazhno v yunosti i starosti angl Poems Chiefly of Early and Late Years 1842 kudi uvijshli Meshkanci prikordonnya i rannya poemaVina i skorbota angl Guilt and Sorrow ProgramaPredstavniki romantizmu rizko zasudzhuvali misku kulturu i jshli vid neyi abo v seredni viki gotichnogo romantizmu abo v prirodu U tishi dribnomayetnogo pobutu i sela v prostoti shukali voni poryatunki vid socialnih bid protistavlyayuchi miskomu zhittyu prostij nezipsovanij pobut provinciyi Prostij pobut stav yih idealom i Vordsvort zajnyavsya jogo apologiyeyu v oblasti hudozhnoyi literaturi Vin uzyav za pravilo brati material dlya tvorchosti zi zvichajnogo zhittya oformlyati jogo zvichajnim sposobom zvichajnoyu movoyu Zvichajne zhittya govorit vin vibrane mnoyu tomu sho tilki v nomu vse prirodno i pravdivo u jogo umovah prostij nichim ne prikrashenij pobut ne superechit prekrasnim i stijkim formam prirodi Preface to Lyrical Ballads 2 ed Rozsudlivu i pihatu movu poeziyi klasicizmu Vordsvort poniziv do rivnya rozmovnoyi movi na dumku Vordsvorta mova poeziyi ne povinna vidriznyatisya vid movi prozi Vordsvort nezminno pidkreslyuvav yak bagato vin zobov yazanij chotirom svoyim velikim poperednikam v anglijskij poeziyi Dzh Choseru E Spenseru V Shekspiru i D Miltonu Jogo stil viyavlyaye prikmeti yih nezminnogo vplivu nasampered Miltona chiyi soneti sponukali Vordsvorta zvernutisya do ciyeyi poetichnoyi formi Piznya jogo poeziya perevazhno predstavlena same sonetami inodi ob yednanimi v cikli na zrazok Richki Daddon i Cerkovnih narisiv Syuzhetni virshi Lirichnih balad i za zmistom i za stilem sporidneni z narodnoyu anglijskoyu baladoyu dobre znajomoyu Vordsvortovi Stavlennya do prirodiNihto z poetiv yak Vordsvort tak gliboko ne vidchuvav prirodu povnu velichi krasi i moralnoyi doskonalosti Nedarma zh sam O Pushkin skazav pro Vordsvorta Vdali ot suetnogo sveta Prirody on risuet ideal Jogo virshi pro prirodu zavzhdi mali prinajmni prihovano religijnij harakter Na vidminu vid svoyih suchasnikiv yaki vvazhali prirodu bezdushnoyu poet nadilyav bud yakij prirodnij ob yekt kvitku plid skelyu kamin pochuttyami i moralnim zhittyam slova z poemi Vordsvorta Prelyudiya Vin viriv u moralni impulsi sho viprominyuyutsya lisami Poet vidkriv u prirodi duhovnij sens i duhovnu krasu Zgidno Vordsvortu vidchuttya svobodi dikosti prirodi dozvolyaye lyudini vidchuvati sebe vilnoyu popri te sho v suspilstvi vona zhive pid vladoyu tiraniyi Vordsvort mabut odin yih pershih a mozhe pershij zayaviv pro U svoyemu Putivniku po ozerah vin pishe sho neobhidno zberigati starodavni prava cogo ta inshih podibnih girskih kutochkiv vid znishennya Zayava pro moralni ne kazhuchi vzhe pro yuridichni prava prirodnih ob yektiv zvuchala v 1830 h rokah voistinu pionernoyu Veliki filosofi togo chasu i I Kant i D Lokk nabiralisya smilivosti govoriti lishe pro moralni prava lyudej I tilki cherez pivtora stolittya zahidni ekofilosofi povernulisya do ciyeyi revolyucijnoyi ideyi Vordsvorta Poglyadi poeta na diku prirodu yakij pritamanni ne tilki moralni prava a j estetichni etichni ta religijni cinnosti spravili velicheznij vpliv nasampered na anglo amerikanskih ideologiv i diyachiv prirodoohoroni osoblivo na D Raskina Poet prozorlivo zasterigav suchasnikiv i nashadkiv divitisya na prirodu tilki cherez prizmu nauki Poyasnyuvav sho mi zabuvayemo yakim spotvorenim i paradoksalnim ye poglyad na prirodu yakij suchasna nauka nav yazuye nashim dumkam U poemi Prelyudiya vin opisav svoye shodzhennya v Alpi i odnim z pershih v yevropejskij kulturi skazav pro diku prirodu yak lice Boga U Ryadkah napisanih na vidstani dekilkoh mil vid Tintternskogo abatstva V Vordsvort skazav ya radij viznati U prirodi v movi vrodzhenih pochuttiv Najchistishih dumok yakir pristan sercya Vozhatogo nastavnika i dushu Prirodi moralnoyi moyeyi U cih ryadkah poet sprijmaye prirodu yak samotranscenduyuchu Vona vede jogo svidomist do chogos pronikayuchogo uglib i vin imenuye cej dosvid yakorem svoyih najchistishih dumok Krim usogo inshogo Vilyama Vordsvorta mozhna nazvati ne tilki filosofom ale j praktikom prirodoohoroni Oselivshis zi svoyim drugom vidomim anglijskim poetom Kolridzhem v Ozernomu regioni Pivnichnoyi Angliyi v 1844 r vin pochav aktivni sprobi zberegti cej malozminenij prirodnij region vid zaliznichnoyi kompaniyi Kendal i Uindermer Varto takozh zaznachiti sho velicheznoyu zaslugoyu Vordsvorta ta inshih poetiv romantikiv stalo vidkrittya krasi tih yavish prirodi abo prirodnih pejzazhiv na yaki lyudi ranishe ne zvertali uvagi abo yakih boyalisya Sho znachno spriyalo rozvitku Obrazi prirodi Mista navit provincijnogo u Vordsvorta nemaye Tilki u soneti Do Londona vin zobraziv London yakij prote nagaduye u Vordsvorta spokijnu i splyachu sadibu U soneti nemaye zhodnoyi harakternoyi risi mista popri te sho vin napisav cej sonet stoyachi na Vestminsterskomu mostu v samomu centri Londona Zate vin vidkriv yak govoryat kritiki prirodu anglijcyam i jogo spravedlivo vvazhayut najkrashim majstrom pejzazhu Vse sho Vordsvort zobrazhav dano na tli prirodi zhebrak sidit na viddalenij skeli kishka graye ziv yalim listyam gluhij selyanin lezhit pid sosnoyu tosho Chas vin vimiryuye kvituchimi vesnami zhnivnim litom ryasnoyu plodami osinnyu holodnimi dovgimi zimami Najtonshi vidtinki psihiki vin perekladaye movoyu prirodi Taku vadu lyudskogo organizmu yak gluhota Vordsvort zobrazhaye takim chinom dlya gluhogo gliboka girska dolina z dzvinkimi strumkami mertva vin ne chuye yiyi muziki litnim rankom jogo ne budit urochistij hor ptahiv jogo ne tishit guchne ku ku u shumnomu boru ne dlya nogo spivayut i dzizhchat v kvitah bdzholi Koli silni vitri gojdayut shiroki grudi ozera i vono spivaye graye i gurkoche tisyachami viruyuchih hvil viter priginaye do zemli verhivok derev i shumit v ochereti vin ne chuye muziki buri vin bachit lishe nimu kartinu Vin ne chuye skregotu pluga sho perevertaye vazhki grudki zemli vin ne chuye dzvonu kosi i hruskotu travi ne chuye shelestinnya kolosiv koli jogo serp pidrizaye stebla ne chuye veselogo shumu praci v zhnivnu poru Excursion Book Vordsvort buduchi suprotivnikom miskoyi kulturi ne osoblivo tyagnuvsya i do nauki Vin piznavav svit u bezposerednim spilkuvanni z prirodoyu Ditina priklavshi do vuha rakovinu chuye gurkit okeanu Prirodu piznaye ne rozum a serce chujne j vrazlive Priroda najbilshij uchitel Nauka shukaye daleku istinu a poet spivaye pisni sogodnishnogo dnya U tvorchosti Vordsvorta ye chastka mistiki i obozhnyuvannya prirodi ye trohi moralizuvannya i nabozhnosti ale vse ce gubitsya v jogo gliboko lirichnij i prostij poeziyi U tvorah Vordsvort znajshli misce i selyanin i soldat sho povernuvsya iz sluzhbi i korobejnik i selyanski diti A Noble Peasant We are Seven The idiot Boy tosho Politichni poglyadiVilyam Vordsvort portret Benzhamina Gajdona 1842 U molodosti Vordsvort cikavivsya idealami Velikoyi francuzkoyi revolyuciyi ale pislya prihodu do vladi Napoleona I yak i bagato suchasnikiv rozcharuvavsya v revolyuciyi Nadali Vordsvort buv konservatorom i vsyaka zmina prekrasnih i stijkih form prirodi viklikala z jogo boku protest i oburennya Jogo duhovnim oplotom stala Anglikanska cerkva Spravzhnya lyudyanist i spivchuttya do bidnyakiv primusili jogo vistupiti z rizkoyu kritikoyu Zakonu pro bidnih 1834 Z 1838 po 1842 vin bagato zrobiv na pidtrimku debatovanogo v parlamenti zakonoproyektu pro avtorske pravo Vin zvertavsya do uryadu z prohannyami pidtrimati dribnomayetne dvoryanstvo i jogo oplot selo oskilki na jogo dumku potuzhnist Angliyi bazuvalasya na dribnomayetnomu dvoryanstvi Vordsvort vistupav suprotivnikom parlamentskoyi reformi povstavav proti sporudzhennya Kendal Vindermirskoyi zaliznici Poet laureatLiteraturna kritika zustrichala poeziyu Vordsvorta vorozhe prote slava poeta neuhilno rosla U 1839 Oksfordskij universitet zrobiv jogo pochesnim doktorom civilnogo prava Pislya smerti Roberta Sauti v 1843 roci 73 richnij Vordsvort buv priznachenij korolevoyu Viktoriyeyu poetom laureatom ale ne mav na vidminu vid poperednikiv niyakih specialnih tvorchih obov yazkiv pisati odi na urochisti dni tosho Ostanni roki zhittya osoblivo pislya smerti dochki Vordsvort praktichno perestav pisati virshi Osnovni tvoriLyrical Ballads with a Few Other Poems 1798 Simon Lee We Are Seven Lines Written in Early Spring Expostulation and Reply The Tables Turned The Thorn Lines Composed A Few Miles above Tintern Abbey Lyrical Ballads with Other Poems 1800 Preface to the Lyrical Ballads Strange fits of passion have I known 5 She Dwelt among the Untrodden Ways 5 Three years she grew 5 A Slumber Did my Spirit Seal 5 I travelled among unknown men 5 Lucy Gray The Two April Mornings Nutting The Ruined Cottage Michael Poems in Two Volumes 1807 Resolution and Independence I wandered lonely as a cloud My Heart Leaps Up Ode Intimat ions of Immortality Ode to Duty The Solitary Reaper Elegiac Stanzas Composed upon Westminster Bridge September 3 1802 London 1802 The world is too much with us The Excursion 1814 Prospectus to The Recluse Ecclesiastical Sketches 1822 Mutability The Prelude 1850 posthumous The Prelude or Growth of a Poet s MindUkrayinski perekladiPoeziyi Vilyama Vordsvorta ukrayinskoyu perekladali Oleksandr Mokrovolskij Maksim Striha Olena O Lir Yurij Shvajdak Roman Kiselov Mariya Gubko Publikaciyi Vilyam Vordsvort Poeziyi Per O Mokrovolskogo M Strihi Yu Shvajdaka Kiyiv 1991 Vilyam Vordsvort Poeziyi Vsesvit 5 1991 240 s S 171 177 Vilyam Vordsvort Poeziyi v perekladi M Gubko Literaturna Ukrayina 13 lyutogo 2003 roku Tvori Povna zbirka poetichnih tvoriv Vordsvort 11 travnya 2008 u Wayback Machine angl na bartleby com 30 veresnya 2015 u Wayback Machine angl Biography and Works 4 bereznya 2011 u Wayback Machine angl Poetry Archive 166 poems of William Wordsworth 21 sichnya 2008 u Wayback Machine angl Extensive Information on Wordsworth s Poem Lines Written a Few Miles above Tintern Abbey 11 bereznya 2005 u Wayback Machine Ukrayinski perekladi Poeziya Vilyama Vordsvorta v ukrayinskih perekladah 26 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Poeziya Vilyama Vordsvorta v ukrayinskih perekladah 6 bereznya 2017 u Wayback Machine LiteraturaWilliam Wordsworth Poetical Works ed W Knight 8 vv Macmillan L 1896 Myers Tw H Life of Wordsworth Seriya English men of letters L 1880 Hudson Studies in Wordsworth Boston 1884 Middleton W Wordsworth L 1888 Knight W Life of Wordsworth 3 vv 1889 Legouis La jeunesse de W Wordsworth P 1896 Raleigh Wordsworth 1903 PosilannyaVilyam Vordsvort Zarubizhna literatura XIX storichchya Doba romantizmu Pidruchnik Nalivajko D S Shahova K O Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2001 S 245 255 Vordsvort Vilyam Zarubizhni pismenniki enciklopedichnij dovidnik u 2 t za red N Mihalskoyi ta B Shavurskogo Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2005 T 1 A K S 315 ISBN 966 692 578 8 Vordsvort Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 angl Primitkihttps www biography com people william wordsworth 9537033 http www nationaltrustcollections org uk place wordsworth house Lundy D R The Peerage d Track Q67129259d Track Q21401824 Kindred Britain d Track Q75653886 Blain V Grundy I Clements P The Feminist Companion to Literature in English Women Writers from the Middle Ages to the Present 1990 P 1188 d Track Q47119734d Track Q18328141d Track Q47119724d Track Q47119715 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Neil R Terry G The idea of nature in english poety Literature of nature Chicago London Fitzroy Dearborn Publishers 1998 P 166 177 Borejko V E Filosofy zoozashity i prirodoohrany K KEKC 2012 179 s Hargrove E Foundation of environmental ethics New Jersey Prentice Hall 1988 229 p